PSŽ se napatio u Lorijanu, Sarabija prekinuo agoniju i obezbedio prolaz u osminu finala (VIDEO) | MozzartSport\nSunday 19 January 2020 23:01 / Izvor: mozzartsport.com\nPSŽ se napatio u Lorijanu, Sarabija prekinuo agoniju i obezbedio prolaz u osminu finala (VIDEO)\nSveci slavili golom španskog napadača u 80. minutu - 1:0\nNije lako gledati i analizirati utakmicu u kojoj napada samo jedan tim, a drugi koristi sva moguća dozvoljena sredstva da ga zaustavi. Pari Sen Žermen je napadao od prvog do poslednjeg minuta utakmice u Lorijanu, a prolaz u osminu finala Kupa Francuske obezbedio je zahvaljujući golu Pabla Sarabije u 80. minutu utakmice - 1:0 (0:0).\nTomas Tuhel je pošteno promešao karte, pa su se na klupi za rezervne igrače našli Mbape i Nejmar, čiji ulazak u igru nije bio neophodan, iako su se njihovi saigrači ozbiljno mučili sa bedemom ispred gola drugoligaša.\nNa kraju plodonosan je bio odličan centaršut Tijaga Silve, nakon kojeg je Sarabija glavom poslao loptu u nebranjeni deo mreže gola Pola Nardija.\nSarabija se preplatio na kupove ove sezone, pošto je dao gol u svakom meču koji je igrao u ova dva domaća takmičenja. Od toga je dao jedan u Liga kupu, a večerašnji mu je bio treći u Kupu Francuske, nakon dva postignuta u prethodnoj rundi takmičenja.


U Zaječaru održana prezentacija progrmam Delta biznis inkubatora – POMAK\nU Zaječaru održana prezentacija progrmam Delta biznis inkubatora\nHome/Vesti/U Zaječaru održana prezentacija progrmam Delta biznis inkubatora\nU ponedeljak 28. maja 2018. godine, u Prostoru za POMAK održana je prezentacija programa Delta biznis inkubatora.\nVelika sala POMAK prostora bila je mala da primi sve zainteresovane koji su hteli da čuju više o pomenutom programu, ali i koji su došli sa spremnim startup idejama. Preko 70 zaintereovanih iz Zaječara, Bora i Knjaževca prisustvovalo je prezentaciji programa Delta biznis inkubatora.\nPredstavnici Delta Holdinga i Propulsion fonda najpre su prisutnima predstavili samu ideju programa, a zatim su i predstavili vremenski okvir i način konkurisanja. Oni su sa zaintereosvanim posetiocima koji su već došli sa nekim idejama za startupe pričali o njihovim idejama i mogućnostima za razvijanje tih ideja i konkurisanje u sklopu programa Delta Biznis inkubator.\nPored Zaječara, ovaj program predstalvjen je i u Beogradu i Subotici, a narednih dana biće predstaljven i u drugim gradovima širom Srbije (Novi Pazar, Užice, Šabac, Vranje, Niš, Kragujevac, Novi Sad, Kikinda, Kruševac).\nBy Dunja Marusic|2018-08-27T15:06:33+02:0030 maja, 2018|Vesti|Komentari su isključeni na U Zaječaru održana prezentacija progrmam Delta biznis inkubatora


Hakerski napad na FBI, poslato na desetine hiljada lažnih i-mejlova - 14.11.2021, Sputnik Srbija\nHakerski napad na FBI, poslato na desetine hiljada lažnih i-mejlova\nMejlovi poslati sa servera američkog Federalnog istražnog biroa (FBI) rano jutros sa upozorenjem na moguću pretnju sajber napada bile su lažni, saopštio je FBI. 14.11.2021, Sputnik Srbija\nHakeri su danas kompromitovali spoljni sistem elektronske pošte Federalnog istražnog biroa, javio je Blumberg.Hakeri su poslali desetine hiljada mejlova sa naloga FBI sa upozorenjem na mogući sajber napad, dodaje se u izveštaju, pozivajući se na neprofitnu organizaciju za praćenje pretnji na internetu “Spamhaus Prodžekt”, prenosi Rojters.Organizacija sa sedištem u Andori i Švajcarskoj, prva je prijavila incident na Tviteru navodeći da je obaveštena o „zastrašujućim“ mejlovima koji su navodno dolazili od FBI i američkog ministarstva unutrašnjih poslova, preneo je Tanjug.Mejlovi su upozoravali na „sofisticirani lančani napad“ na sajber infrastrukturu primalaca.FBI je upoznat sa lažnim mejlovima koji potiču sa njegovih naloga, naveo je Biro u saopštenju.\nhakeri, fbi, svet – politika\n07:15 14.11.2021 (Osveženo: 07:23 14.11.2021)\nMejlovi poslati sa servera američkog Federalnog istražnog biroa (FBI) rano jutros sa upozorenjem na moguću pretnju sajber napada bile su lažni, saopštio je FBI.\nHakeri su danas kompromitovali spoljni sistem elektronske pošte Federalnog istražnog biroa, javio je Blumberg.\nHakeri su poslali desetine hiljada mejlova sa naloga FBI sa upozorenjem na mogući sajber napad, dodaje se u izveštaju, pozivajući se na neprofitnu organizaciju za praćenje pretnji na internetu “Spamhaus Prodžekt”, prenosi Rojters.\nOrganizacija sa sedištem u Andori i Švajcarskoj, prva je prijavila incident na Tviteru navodeći da je obaveštena o „zastrašujućim“ mejlovima koji su navodno dolazili od FBI i američkog ministarstva unutrašnjih poslova, preneo je Tanjug.


GRAĐANSKI KRUG: 500-600\nŠuma stara 500 godina je posečena da bi bio napravljen put do objekta za zimske Olimpijske igre 2018. godine u Pjongčangu, i biće korišćen za takmičenje koje traje samo tri dana! Ta šuma je dom za četiri ugrožene vrste. Inače, Međunarodni olimpijski komitet je te igre proglasio "Zelenom Olimpijadom"...\nVest vam izgleda kao čista glupost?\nTako bi trebalo da bude, pa ipak južnokorejske vlasti upravo sada krče šumu koja je pod zaštitom već pola milenijuma, kako bi napravili prostor za nove skijaške objekte. Ovakvo ponašanje je užasno kratkovido, nelogično i, što je najgore od svega - nepovratno. Besmislen je i izgovor kako će po okončanju Igara taj prostor biti korišćen kao novo zimsko odmaralište. Kada to drveće bude posečeno, to će biti zauvek. Pritom je MOK organizatorima poverio mandat da ZOI 2018 budu proglašene "Zelenom Olimpijadom" koja će biti organizovana i realizovana na principima održivosti životne sredine. Samo pritisak koji bi potekao od strane zemalja učesnica, mogao bi da natera MOK da se drži principa koje propagira i primora organizatore da razmotre i promene svoju odluku o uništenju šume na planini Gariwang.\nPjongčang, grad u Južnoj Koreji, dobio je organizaciju zimskih Olimpijskih igara 2018. godine. Kako bi obezbedili teren za dva skijaška takmičenja koja traju ukupno tri dana, organizatori su već započeli seču najveće svetske šume vanigasre drveta, koja je istovremeno i jedno od poslednjih staništa za četiri ugrožene životinjske vrste: evroazijske vidre, divlje leopard-mačke, Martenove i leteće veverice.\nOva šuma je veoma dugo bila pod zaštitom države; međutim, da bi dobila organizaciju tih ZOI, Južna Koreja je ukinula zaštitu tog prostora. Sada se maska Olimpizma zloupotrebljava za masovnu seču šume, koja prevazilazi takmičarske potrebe Olimpijade, kako bi tu izgradili novo i veliko zimsko odmaralište. Organizacija Olimpijskih igara predstavlja ogroman izvor prihoda gradu koji ih dobije, ali ako to podrazumeva uništenje retkih i dragocenih bogatstava planete, organizatori moraju biti prinuđeni da promene svoje planove ili čak odustanu od organizacije Igara. Toga je već bilo u istoriji Olimpijskih igara: Denver je odustao od dobijene organizacije Olimpijade 1976. (zamena je postao kanadski Montreal) kako bi uništenje životne sredine bilo izbegnuto; japanski Nagano je vodio teške pregovore kako bi zadržao organizaciju Olimpijade i istovremeno sačuvao okolinu. Sopstveni ekološki standardi Međunarodnog olimpijskog komiteta preciziraju okvire održivog razvoja koje organizatori Igara moraju da poštuju, tako da bi Pjongčang mogao da bude ili pohvaljen kao sjajan primer poštovanja ili ukoren zbog teškog nepoštovanja istih. Ovo uništavanje mesta koji je vekovima unazad u Koreji smatrano za sveto, teško je nekih 150 miliona USD. Toliko košta izgradnja budućeg turističkog centra, ili, bolje reći - uništavanje globalnog ekološkog blaga.\nKorejski zvaničnici su već popili uglavnom mlake kritike zbog "zanemarivanja obaveza" koje su prihvatili zajedno sa organizacijom ZOI, ali i zbog "zloupotrebe položaja". Ali...\nSeča hiljada stabala starih i po 500 godina zarad par olimpijskih trka predstavlja čistu besmislicu. Jasno je da će po završetku Igara, uništavanje šume biti nastavljeno zarad profita. Nekada su nas kao decu učili da su šume pluća Zemlje, od vitalnog značaja za čist vazduh i stabilnost planete koju svi podjednako delimo. Danas, to izgleda kao da više ne važi...\nAvaaz: 500 year old forest cleared for 3-day event\nVest vam izgleda kao čista glupost...\nMa šta je bre vaših 1000 x 500 vanigasrea za naših 1 x 600 dubova, dragi Koreanci. Videćete vi, kad ovi naši probiju koridor direkt kroz središte Zemlje od Savinca do Pjongčanga, pa se posle čudite saobraćajnom znaku posred gore Gariwang, na kome piše:\nWelcome to Srbistan, the Mlatišuma State.\nobjavio Radmilo Kračunović u 15:55:00\nključne reči: idioti, mlatišume, Srbija i Svet\nRuso je bio u pravu\nNedelja zabranjenih knjiga\nFolow the leaders


[PRODAJEM] dizzajn.com; dizajner.me; registracija.me & seoptimization.me | Domen na prodaju\nHome » Domen » [PRODAJEM] dizzajn.com; dizajner.me; registracija.me & seoptimization.me\npo dog €\n[PRODAJEM] dizzajn.com; dizajner.me; registracija.me & seoptimization.me\nListed: July 4, 2012 6:03 pm\nKljučna reč “dizajner” ima 49,500 globalnih mesečnih pretraga, dok lokalnih (Srbija i Crna Gora) 18,100. Konkurencija za istu ključnu reč je slaba, tako da vaš portfolio sa domenom može biti brzo rangiran na prvoj stranici ili čak PRVOJ POZICIJI Googla, ukoliko kvalitetno odradite SEO. (Izvor – Google Adwords: Keyword Tool)\nRegistracija.me, premium domena koja se može koristiti kao portal za pružanje usluga registracije domena, vozila kao i portal koji će pružati informacije za registracije firme, a i mnogih drugih stvari. Ključna reč “registracija” ima 368,000 globalnih mesečnih pretraga, kao i 110,000 lokalnih mesečnih pretraga (Srbija i Crna Gora), dok je konkurencija na slabom nivou. Kvalitetan SEO ovu stranicu može učiti da se za ključnu reč “registracija” na google pretrazi izrangira na prvoj stranici! (Izvor – GA: KT)\nCena za svaku domenu je stvar dogovora između mene i potencijalnog kupca. Plaćanje se može izvršiti putem Paypal-a, Moneybookers-a, tekućeg računa (BIH) i deviznog računa (ostale zemlje Evrope).\nDetaljnije informacije o gore navedenim domenama možete dobiti slanjem privatne poruke ovde ili slanjem e-maila na filip [at] delto.org. Molimo vas da ne pitate za cenu, kao što rekoh, stvar dogovora, jer ne želim da postavljam cenu koja će biti za neke preskupa a za neke smešno jeftina, koja bi kasnije dovela do diskusije oko toga na forumu.\n1098 total views, 1 so far today\nZbir 9 + 1 =\nClan od: July 4, 2012\n© 2020 Prodaja sajtova i domena. All Rights Reserved.


DDOR Novi Sad na Sajmu automobila - DDOR osiguranje\nDDOR Novi Sad na Sajmu automobila\nPosted on 04.04.2011 27.06.2013 by Nikola Mrkša\nPopust na kasko do 50 odsto\nNa ovogodišnjem Sajmu automobila, koji je održan od 25. marta do 3. aprila, kompanija DDOR Novi Sad je posetiocima na dva štanda ponudila popust na kasko osiguranje novih vozila – čitavih 50 odsto. Uz kasko polisu, kupci su dobijali i specijalne obuke bezbedne vožnje u Nacionalnoj vozačkoj akademiji NAVAK. Ponuđeni su i posebni paketi Standard, Plus i Max koji pokrivaju štete i kvarove na vozilu, ali i osiguravaju vozača i putnike,i to po principu „za manje para – veće pokriće“\nOsim navedenim pogodnostima za kupce automobila, DDOR je na svoje štandove privukao veliki broj posetilaca koji su želei besplatno da testiraju svoje poznavanje saobraćajnih propisa, da saznaju kako najbolje mogu da obezbede svoj vozni park ili automobile u firmi, ali i da svoje najmlađe obraduju „opasnim” virtuelnim vožnjama.\n← Pikova dama P.I. Čajkovskog\nDDOR Novi Sad na Sajmu poljoprivrede (14-21- maj) →


::: SMRT SFR JUGOSLAVIJE - Vasingtonski sporazum, Februar 1994 :::\nVasingtonski sporazum, Februar 1994\nAmericka politika prema Bosni odnosila se po principu vruce - hladno otkada je Klinton preuzeo duznost. Zapravo, Vasington i nije mogao da ucini bog zna sta. Srbi su tada vec bili zauzeli 70 odsto Bosne, a muslimani i Hrvati su se medjusobno ubijali oko ostatka. Povucena je crta - SAD nisu bile voljne da salju trupe u Bosnu, a zemlje NATO-a, koje su imale vojnike na terenu, kolebale su se (u najboljem slucaju) u pogledu primjene vazdusne sile. Posle Vens-Ovenovog plana svaki prijedlog za okoncanje rata predstavljao je jednostavno zamaskiranu verziju podjele izmedju Srba i Hrvata. Akcija da se obnovi muslimansko-hrvatski savez i stvori muslimansko-hrvatska federacija, okoncala je njihovo medjusobno krvoprolice i ojacala bosansku vladu. Ona je predstavljala iznenadjenje.\nUspostavljanje zajednicke federacije predstavljalo je impresivan podvig, posebno zato sto je to bila graciozna diplomatska pirueta zaglibljenih igraca dustabanlija koju je izveo jedan od najtrapavijih - Sjedinjene Drzave. Ukoliko bi ova krhka tvorevina opstala - a sanse su bile male - muslimani bi dobili novu zilu kucavicu. Ona bi obezbjedila isporuku humanitarne pomoci izolovanim muslimanskim uporistima i, sto bi mozda bilo jos privlacnije za Sarajevo i one u Klintonovoj administraciji koji su bili za intervenciju, omogucila bi isporuku oruzja bosanskoj armiji. Hrvatska ne bi vise blokirala ili reketirala polovinu isporuka oruzja, samo da bi ovo "oporezivanje" opet ponovila njena braca u Bosni. Snage bosanske vlade vise ne bi bile zauzete borbama protiv Hrvata - vec slobodne da se suoce sa svojim srpskim neprijateljima. Oformljena neposredno nakon propasti akcionog plana EU - teoretski rjesavala je krupan problem pristupa moru za muslimane i davala im normalniju - manje iscasenu drzavu. Americki diplomati su vodili sukobljenu politiku na dva kolosjeka. Javno, Redman je pregovarao o Oven-Stoltenbergovom planu a kasnije planu EU, dok je privatno pokusavao da isposluje muslimansko-hrvatsku federaciju.\nMjesecima prije nego sto je federacija zvanicno inaugurisana u Bijeloj kuci 2. marta 1994. godine, hrvatski, bosanski, i, sto je najvaznije, americki diplomati, radili su iza scene da sacine dogovor. Inicijativa je pokrenuta jos avgusta 1993. godine. Jednom prilikom na veceri u Zagrebu, Carls Redman, Klintonov specijalni izaslanik, sjedio je izmedju Harisa Silajdzica, bosanskog premijera, i Mate Granica, njegovog hrvatskog kolege. Redmanu je bilo jasno da su obje strane zainteresovane za nagodbu. Ali, rekao je da "ni jedna od strana nije bila voljna da ucini one teske korake koji su bili potrebni da bi do toga stvarno doslo."\nU sljedecih sest mjeseci nije ostvaren nikakav napredak. Borbe izmedju Hrvata i muslimana samo su se pojacavale i obje strane su se sve vise ukopavale. "Obje strane su uvijek imale dobre izgovore. Bilo je puno provokacija, puno prekrsenih obecanja", sjeca se Redman.\nVasington je poceo da vrsi pritisak na Zagreb, da njegove snage prestanu da se bore protiv muslimana u Bosni. Na nekoliko sastanaka sa Tudjmanom, Redman i Piter Galbrajt, americki ambasador u Hrvatskoj, naglasili su da su Amerikanci privrzeni nezavisnosti i teritorijalnom integritetu Hrvatske. Jasno su stavili do znanja da je podrska teritorijalnom integritetu jedne drzave univerzalni koncept, koji se ne moze primjenjivati samo na jednu zemlju bivse Jugoslavije, a na drugu ne. Ukoliko Hrvatska zeli da prigrabi svoje parce Bosne, onda moze da zaboravi na podrsku Vasingtona nastojanju Zagreba da uspostavi svoju nadleznost nad skoro jednom trecinom zemlje pod srpskom kontrolom. Galbrajt je rekao, da je time sto je pos,etio dijelove Hrvatske u srpskim rukama "stavio do znanja da mi razumijemo sustinu patnje hrvatskog naroda".\nDo prekretnice je doslo u januaru. Redman je rucao sa nekim koga je nazvao "visoki hrvatski funkcioner" koji mu je objasnio kako Tudjman vidi sebe u kontekstu hrvatske historije. Ukoliko bi bilo moguce ubijediti predsjednika da ce ovaj sporazum osigurati njegovo mjesto u historiji, onda bi on mozda ucinio taj korak. Redman je igrao na Tudjmanove osjecaj za mesijanstvo. Redman je upitao: "Kuda ide Hrvatska?" Implikacija je bila jasna. Hrvatskoj se prijetilo sankcijama.\nHrvatska vojska je imala oko 30.000 vojnika u Bosni. Redman je povukao crtu: ili ce se Zagreb prikloniti, ili ce dozivjeti da bude izolovan isto kao i Srbija. Onda su uslijedili telefonski pozivi.\n"To nikako nije bilo mnostvo telefonskih poziva niti pritisak sa visokog nivoa", rekao je Redman. "Bilo je dovoljno znati da ovu inicijativu podrzava predsjednik Sjedinjenih Drzava i Evropska unija. Uspio sam da dogovorim da kljucni evropski faktori par puta okrenu telefon ili posalju nekoliko poruka", dodao je, ocito misleci na Njemacku, koja je od pocetka, 1991. godine, uzela Hrvatsku pod svoje.\nSAD su naglasile svoju zabrinutost zbog zvjerstava koja su nad muslimanima cinili bosanski Hrvati koji su - ponovo su istakle - uzivali podrsku Zagreba. Galbrajt je potajno poslao nekoga da obidje nekoliko logora u Hercegovini. "Dobili smo izvjestaj o apsolutno strasnim uslovima u kojima se drze zatvorenici, kojima se ne daje hrana i koji nemaju adekvatan smjestaj, koje tuku, itd." Ukazao je na to da bi ova tortura mogla da predstavlja ratne zlocine i da oni odgovorni za zvjerstva mogu biti smatrani ratnim zlocincima. Svoju osudu logora iznio je javno. Prijetnja je bila jasna.\nNapori SAD da ubijede hrvatsku vladu podrzani su unutar same Hrvatske. U Zagrebu se strahovalo da Susak i njegovi poslusnici vode igru - da je zapadna Hercegovina preuzela kontrolu nad Hrvatskom. Takodje je vladala istinska zaprepastenost time, sto se odjednom smatralo da se Hrvati ponasaju kao i njihovi neprijatelji, Srbi. Galbrajt je uvidio da je Zagreb uznemiren.\nPrvo, hrvatska vlada je shvatila da je ovakva vrsta aktivnosti nehumana i pogresna, i drugo, da skupo kosta Hrvatsku, u smislu njene medjunarodne reputacije, njenih odnosa sa Evropom i Sjedinjenim Drzavama...ovdje vlada snazno osjecanje da je Hrvatska zrtva etnickog ciscenja i zrtva ratnih zlocina.\nPonasanje ljudi koje je vlada podrzavala u Bosni bilo je jako opasno za Hrvatsku. Ona je moralno nazadovala u cijelom ovom sukobu.\nSporazum od 14. septembra 1993. godine o stvaranju hrvatsko-muslimanske federacije u Bosni, a zatim konfederacije sa Hrvatskom nije se ostvario. Hrvatski ministar inostranih poslova Mate Granic - za koga su cak i njegovi protivnici govorili da je konstruktivan i strpljiv - i plahoviti bosanski premijer Silajdzic postigli bi sporazum, ali bi on odmah poslije toga propao. Tokom cijele jeseni, uprkos njihovim groznicavim naporima Galbrajt je gledao ogromno krvoprolice, razaranja i patnje u ovom novom ratu. Jos uvijek nije bilo nikakve podrske za sporazum na terenu.\nTokom cijelog ovog perioda, dok su nastojali da postignu sporazum, doslo bi do nekog novog zvjerstva: HVO ili njene odmetnute frakcije izmasakrirale bi muslimane u nekom bosanskom selu. Time bi njihovi napori da izgrade federaciju i konfederaciju bili grubo zaustavljeni.\nMedjutim, ovo je pokazalo Klintonovoj administraciji da ima manevarskog prostora. Bilo je dovoljno da se diplomati ubijede, da je uz odgovarajuci pritisak - koji bi SAD mogle takodje da vrse na muslimane - federacija moguca. Prvi korak je bio da se hrvatska vlada otarasi Bobana i njegovih saveznika. "Decembra 1993. godine", kaze Galbrajt, "obavjesten sam da ce Mate Boban, kako su mi rekli, otici na poduzi odmor."\nZa americke diplomate javno objelodanjivanje da Boban i njegovi pajtasi ne uzivaju podrsku vecine bosanskih Hrvata predstavljalo je vazan elemenat za sticanje podrske u Hrvatskoj. U Bosni su, medjutim, Mate Boban i njegova ekipa drzali vlast. Za Ivu Komsica, bosanskog Hrvata i dugogodisnjeg politicara - buducnost Hrvata u Bosni zavisila je od muslimansko-hrvatskog saveza. Skoro dvije trecine bosanskih Hrvata zivjelo je izvan granica Bobanove hrvatske mini drzave i uopste se nije sa njom identifikovalo. Komsic je pokusavao da podrije Bobana, stalno se sastajuci sa Tudjmanom - unapredjujuci svoje odnose sa Zagrebom. Pocetkom februara, Komsic je podnio svoj plan Saboru, jednoj skupstini istaknutih Hrvata iz dijaspore i bivse Jugoslavije koja se okupila u Sarajevu. Nezadovoljan zbog katastrofalnog stanja stvari u Bosni i Hercegovini (i cinjenicom da ukoliko se rat tamo nastavi vise nigdje nece biti Hrvata osim u zapadnoj Hercegovini), taj Sabor je odobrio plan.\nDok je trajao ultimatum NATO-a - nakon granatiranja pijace 5. februara - da Srbi povuku svoju artiljeriju sa polozaja oko Sarajeva, Sjedinjene Drzave su nastojale da udruze muslimane i Hrvate koji su, bar u to vrijeme , bili zakleti neprijatelji. Jedan drugi ultimatum, ovoga puta od Ujedinjenih nacija, imao je za cilj da Hrvatsku ucini poslusnom. Savjet bezbjednosti je 3. februara postavio Hrvatskoj rok od dvije nedelje da izvuce trupe svoje regularne armije iz Bosne ili da se suoci sa posljedicama. Hrvatskoj je zaprijeceno da ce proci kao i Srbija pod sankcijama UN ili u svjetskoj izolaciji.\nOcigledni uspjeh ultimatuma NATO-a u vezi sa Sarajevom dao je medjunarodnoj zajednici novu odlucnost. Redman i Galbrajt su 16. februara apelovali na Tudjmana da odustane od ideje o hrvatskoj drzavici u Bosni. Trazili su od njega da ponovo razmotri predlog za stvaranje federacije - i, vremenom, konfederacije. Zauzvrat, SAD su obecale da ce da pomognu (i ubrzaju) ekonomsku, politicku i vojnu integraciju Hrvatske sa Zapadom.\nPukom slucajnoscu, te noci je Galbrajt vec imao zakazano obracanje sirokoj javnosti. Njegova poruka bila je: Hrvatska moze da bira, da li da se pridruzi Zapadu ekonomski i politicki ili da prodje kao Srbija - izolacija, ekonomska propast, i beskrajno ratovanje. Hrvatska ne moze da ocekuje medjunarodnu podrsku "za povlacenje Srba iz Hrvatske" dok je njena vojska i dalje u Bosni i Hercegovini. Svjetska zajednica nece vise da trosi "ogromna sredstva da podrzava granice Hrvatske, kada ona tezi da krsi granice druge zemlje."\nHrvatsko ministarstvo inostranih poslova nije casilo ni casa da odmah pozove Galbrajta. Rukovodstvo je razmatralo predloge koje je podnio ambasador Redman. To je predstavljalo onaj prodor koji su svi zeljeli.\nCjelokupni sporazum ostao je da visi u vazduhu dok strane nisu otisle u Vasington. "Konacno sam odlucio da je najbolji nacin da se ovo uradi da sazovem sve strane i da im jasno predocim sta je na kocki. Pregovori su bili obavljeni drukcije - bilo je veoma zestoko", rekao je Redman. U Vasingtonu se delegacije nisu ni jedanput sastale licem u lice. Redman i Galbrajt bi razmotrili dokument sa Hrvatima, zatim bi se pridruzili Viktoru Jakovicu, ambasadoru u Bosni i Hercegovini, koji je bio sa bosanskom delegacijom u susjednoj sobi. Za Ameriku, rekao je Galbrajt, bilo je bitno, kad su strane vec bile tamo, makar i u odvojenim prostorijama, da ih tamo i zadrzi sve dok ne zavrse posao.\n"To je bila jedna malo ocekivana pobjeda za Vasington", rekao je Silajdzic. "Gospodin Redman i njegovi pomocnici trckali su tamo-amo izmedju delegacija. Tako je sve sredjeno veoma efikasno. Stvarno sam bio iznenadjen brzinom kojom je americka diplomatija shvatila, da je ovo dobra ideja i da je projekat perspektivan."\nTokom sljedeca cetiri dana ugovorili su nacrt sporazuma na osnovu Komsicevog predloga za stvaranje kantona. Jednim potezom pera, muslimanske i hrvatske mini-drzavice su prakticno nestale.\nTokom sljedece godine Tudjman je vrsio pritisak na svoje namjesnike. Bio je to vrhunac apsurda. Upravo oni politicari koji su se zalagali za tranziranje Bosne, sada su istupali u prilog zajednicke drzave sa muslimanima. Ona nije bila ubjedljiva, ali sve dok ostane jedinstvena, bila bi znacajan element svakog rjesenja - jacajuci muslimane cak i u slucaju da federacija ne funkcionise kako je predvidjeno. Do njene prve godisnjice - koja je obiljezena u Vasingtonu uz upadljivo odsustvo Izetbegovica - malo je od najvaznijih elemenata federacije (a nijedan od elemenata konfederacije) bilo ostvareno. Medjutim, nisu se vodile borbe izmedju dvije strane i cak je bilo preduzeto nekoliko zajednickih vojnih operacija protiv Srba. Muslimani su iskoristili cetvoromjesecni prekid vatre od Nove 1995. godine da pribave jednu ogranicenu kolicinu oruzja. Hrvatska, a samim tim i bosanski Hrvati, pustili su oruzje da prodje. Ovaj sporazum je nastavio da zavisi od podrske Vasingtona i njegove sposobnosti da uporno vrsi pritisak na obje strane, kako bi im predocio koristi od ovog saveza.\n1. Oven-Stoltenbergov plan, prepakovan u vidu Akcionog plana EU, propao je februara 1994. godine. Do tada je muslimanima dato skoro 33,6 odsto Bosne. Sve sto je bilo potrebno, bio je jos jedan procenat teritorije u zapadnoj i istocnoj Bosni. U jednom intervjuu Milosevic je izrazio zaljenje sto nije bio u stanju da ubijedi svoje bosanske namjesnike da se saglase sa predlogom rekavsi da je to izgubljena sansa za mir.\n2. Treba pomenuti da, strogo govoreci, deklarisani cilj medjunarodne zajednice nije bio da obezbjedi povlacenje Srba iz Hrvatske i da snage UN nisu prvobitno razmjestene, da bi branile hrvatske granice.\nIzdanje: "Smrt Jugoslavije"\nPrevod na bosanski jezik: Prof. Hamdo Camo


Izetbegović: Neko je zatrovao odnose između SDA i DF-a, ali ne znam zbog čega | Krupljani.BA\nIzetbegović: Neko je zatrovao odnose između SDA i DF-a, ali ne znam zbog čega\nZamjenik predsjednika SDA Bakir Izetbegović danas je novinarima u Sarajevu kazao da su odnosi između SDA i DF-a od samog početka bili dobri, ali „da ih je neko zatrovao i nije mu jasno zbog čega“, javlja reporter bh. novinske agencije Patria.\nNa novinarsko pitanje da li je to uradio možda neko iz SDA, on nije precizirao kazavši tek da bi sve ostalo bila samo nagađanje.\nIzetbegović je najavio održavanje sastanka delegacija SDA, DF- i HDZ BiH.\nNa pitanje novinara Patrie da li se čuo sa Željkom Komšićem posljednjih dana, odgovorio je da nije, ali da su neki drugi ljudi iz ove dvije stranke razgovarali, tako da je vrlo moguće da u ponedjeljak ili u utorak bude organiziran međustranački sastanak.\nIzetbegović je kazao da će se formiranje Vlade Federacije BiH direktno odraziti na formiranje Vijeća ministara BiH.\nMandatar za sastav Vijeća ministara BiH Denis Zvizdić je ponovo kazao da nema zakonskog uporišta da je rok za formiranje državne vlade 30 dana, dodavši da je on ukinut izmjenama i dopunama Zakona o Vijeću ministara BiH.\nTakođer, dodao je da će do kraja naredne sedmice imati prijedloge imena kandidata za ministarske i zamjeničke pozicije i za razliku od Izetbegovića on smatra da formiranje Federalne vlade neće utjecati na Vijeće ministara BiH.


Liverpul | Before After\nLiga šampiona: ko će do “ušatog” pehara ove sezone\n20. Februar 20.\nRadujte se, vreme fudbalskih čuda je pred nama.\nTOP 10: događaji koji su obeležili fudbalsku 2019.\n28. Decembar 19.\nIgra koju volimo dobija sasvim novi pravac, a za to je zaslužna i godina na izmaku.\nTOP LISTA: Najdramatičnije završnice fudbalskih liga\n10. Maj 19.\nU ovom članku podsetićemo na neke od najinteresantnijih fudbalskih završnica evropskih liga u ovom veku.\nTOP 10: događaji koji su obeležili fudbalsku 2018.\n21. Decembar 18.\nMnogo je uzbudljivije bilo na travnatom terenu, nego van njega...\nFudbaleri za treći milenijum: Najboljih 11 rođenih u 21. veku\n03. Novembar 17.\nVisoki, brzi, jaki i tehnički besprekorni. Taktički jači nego ikad i sa sve većim očekivanjima. Hoće li ovi dečaci opravdati očekivanja?


Prema poslednjim podacima, u Srbiji ima 424.000 hektara nekorišćenog poljoprivrednog zemljišta, a od toga je oko sedam odsto oranica, izjavio je Tanjugu direktor Uprave za poljoprivredno zemljište Ministarstva poljoprivrede Zoran Knežević.\nNajveći deo zemljišta koje se ne koristi je u privatnom vlasništvu, ali ima zemljista i u državnom i zadružnom vlasništvu, u manjem procentu, rekao je Knežević, ukazujući da postoje dva osnovna razloga za tu pojavu - demografski i ekonomski.\n"Radi se uglavnom o lošem kvalitetu poljoprivrednog zemljišta, i to su glavni razlozi zbog čega neko ne koristi poljoprivredno zemljište", naveo je on.\n"Samo pet zemalja u EU nema problem sa napuštenim zemljištem, sve ostale zemlje imaju i one takođe ulažu znatna sredstva da bi došlo do obrade tog poljoprivrednog zemljista", naveo je Knežević.\nPredsednik Društva agrarnih ekonomista Srbije Miladin Ševarlić kazao je Tanjugu da ukupna površina korišćenog poljoprivrednog zemljišta u Srbiji iznosi 3,43 miliona hektara.\n"Neobrađeno je 424.000 hektara ili 12,3 odsto. Što znači da je u Srbiji neobrađen svaki osmi hektar raspoloživog poljoprivrednog zemljišta", precizirao je Ševarlić.\nRazlozi za to su, po oceni Ševarlića, neodgovarajuća agrarna politika, koja nije u funkciji podrške malih poljoprivrednih gazdinstava, starosna struktura poljoprivrednog stanovništva i demografsko pražnjenje sela - sve manje radne snage u poljoprivredi i odsustvo komasacije i drugih mera uređenja zemljišne površine.\n"Naše parcele su usitnjene, međusobno razbacane, nepravilnog oblika, i najčešće teško pristupačne, što sve otežava racionalno korisćenje mehanizacije i organizovanje poljoprivredne proizvodnje na tim površinama", rekao je Ševarlić.\nPoljoprivredno-prehrambena preduzeća, devastirana procesom privatizacije, nisu u stanju da otkupe veći deo ponude primarne poljoprivrede i gube primat na tržištu, objasnio je Stanković za Tanjug.


Junker: Plašim se rata na Balkanu - Naslovi.net vesti\nJunker: Plašim se rata na Balkanu\nPredsednik Evropske komisije Žan Klod Junker upozorio je danas da bi na nestabilnom Balkanu ponovo mogli da počnu ratovi.\nFoto: MONDO, Mario Milojević On to predviđa ukoliko države iz tog regiona izgube nadu u priključenje Evropskoj uniji. Ne bih želeo da ponovo vidim ratove na zapadnom Balkanu, rekao je Junker u Evropskom parlamentu. Ukoliko... »\n"Gledaćemo ponovo rat na Balkanu, ako..."\n- Ako ne budemo otvoreni za zemlje u tom veoma složenom i tragičnom regionu i ako im ne otvorimo evropsku perspektivu, videćemo ponovo rat kakav je bio 1990-ih - rekao je Junker. On je dodao da EU mora da bude otvorena prema tim... »\n"Rat bi mogao da se vrati na Balkan, to ne želim"\nStrazbur -- Predsednik Evropske komisije Žan-Klod Junker upozorio je da bi rat mogao da se vrati na Balkan ako zemlje u regionu ostanu bez nade da će se pridružiti EU.\nJunker je rekao u obraćanju evropskim poslanicima u Strazburu da "ne želi da se rat vrati na Zapadni Balkan". "Ako oduzmemo tim zemljama u ekstremno komplikovanom regionu evropsku perspektivu, doživećemo ono kroz šta smo već... »\nPredsednik Evropske komisije Žan-Klod Junker upozorio je danas da bi rat mogao da se vrati na Balkan ako zemlje u regionu ostanu bez nade da će se pridružiti Evropskoj uniji.\nPredsednik Evropske komisije Žan-Klod Junker upozorio je da bi rat mogao da se vrati na Balkan ako zemlje u regionu ostanu bez nade da će se pridružiti Evropskoj uniji.\nJunker: Bez EU Balkanu preti rat\nPredsednik Evropske komisije Žan Klood Junker upozorio je danas da bi na nestabilnom Balkanu ponovo mogli da počnu ratovi, ukoliko države iz tog regiona izgube nadu u priključenje Evropskoj uniji.\nNe bih želeo da ponovo vidim ratove na zapadnom Balkanu, rekao je Junker u Evropskom parlamentu. Ukoliko državama iz tog veoma složenog, a rekao bih i tragičnog regiona, oduzmemo evropsku perspektivu, ponovo ćemo doživeti ono... »\nPredsednik Evropske komisije Žan-Klod Junker izjavio je danas da Evropska unija treba da se otvori ka prihvatanju novih članica sa zapadnog Balkana, da bi se izbegao rizik novog rata u regionu. Junker je, obraćajući se u Evropskom parlamentu, naglasio da ako se EU ne otvori prema tim zemljama, "u... »\nJunker za evropsku perspektivu u "komplikovanom i tragičnom regionu"\nNe želim da vidim povratak rata na Balkanu i zato EU mora da se otvori za zemlje tog regiona, poručio je predsednik EK Žan-Klod Junker.\nŽan-Klod Junker je obraćajući se u Evropskom parlamentu izjavio da Evropska unija treba da se otvori ka prihvatanju novih članica sa Zapadnog Balkana. Junker je naglasio da ako se EU ne otvori prema tim zemljama, "u veoma... »\nEvropska unija mora da bude otvorena da primi nove članice sa prostora zapadnog Balkana kako bi se izbegao novi rat u tom regionu, rekao je predsednik Evropske komisije Žan-Klod Junker u Evropskom parlamentu. - Ako ne budemo otvoreni za zemlje u tom veoma složenom i tragičnom regionu i ako im ne... »\nJunker: EU da se otvori prema zemljama zapadnog Balkana\nSTRAZBUR: Predsednik Evropske komisije Žan-Klod Junker izjavio je danas da Evropska unija treba da se otvori ka prihvatanju novih članica sa zapadnog Balkana, da bi se izbegao rizik novog rata u regionu.\nPredsednik EK Žan-Klod Junker izjavio je da EU treba da se otvori ka prihvatanju novih članica sa zapadnog Balkana, da bi se izbegao rizik novog rata u regionu.\nN1 Info17 komentar(a)\n"Kosovo je naša najveća muka": Vučić: Novom rezolucijom Priština poručuje "hoćemo sve i po svaku cenu"\nBlic pre 9 sati još 4 povezane


Andaluzija - Turistička agencija Ecco\n09 apr Andaluzija\nPosted at 20:02h in BELI SVET\tby\tecco_admin 0 Komentari\n(tokom čitanja preporučujem ovu muzičku pozadinu https://www.youtube.com/watch?v=RhO5OSLZjl8. Pre posete Andaluziji savetujem da pročitate knjigu Tarika Alija U senci nara i neke od vodiča za Andaluziju. Moja preporuka je Lonely Planet)\nZdravo dragi putnici!\nDa li vas zanima kako i gde je nastao flamenko? Znate li kakav je osećaj stići u Kordobu u 22h i videti da je ni više ni manje nego 40 stepeni? Znate li koja je po meni najlepša građevina na svetu, gde i kako se ona izgleda? Da li ste znali da su Kordoba i Grenada nekada bila kao što je danas Oksford i Kejmbridž?\nAko ste kao ja i volite širokogrudne, osećajne i senzibilne ljude uz to volite sunce, plaže, dobar čaj i ukusnu hranu pođite sa nama u putovanje za Andaluziju i Portugal!\nAndaluzija je provincija na jugu Španije i obuhvata velike gradove Malagu, Sevilju, Kordobu i najlepšu Grenadu. Obišli smo je u leto 2019. Sleteli smo u Malagu 16. jula i do 25. jula obišli pomenute gradove. Istog dana smo prešli granicu i odmarali se u gradiću Tavira na jugu Portugala. Putovanje smo završili posetom Lisabonu 29. jula. Na slici ispod možete videti plan našeg putovanja\nSami smo organizovali putovanje. Rezervisali smo karte i hotele mesec do mesec i po dana pre datuma putovanja. I važno je da vas napomenemo da jul nikako nije sezona putovanja u Andaluziju. To smo i mi otkrili zašto – nesnošljivo je toplo od 11h do 16h, pa smo i mi to vreme koristili za sijestu (popodnevna dremka koja baš potiče iz ovog dela sveta). Za putovanje od grada do grada smo koristili autobuski prevoz. Kompanije imaju aplikacije pa možete lako kupiti karte preko telefona, mi smo najviše koristili ALSA prevoznika. Autobusi su novi i udobni, putevi još bolji. U gradovima smo koristili javni prevoz koji je isto kao i međugradski vrlo kvalitetan. Da opet organizujemo putovanje iznajmili bi automobil.\nU Andaluziji smo proveli 9 dana, a za Portugal potrošili 4. U putovanje smo uložili 650eu za smeštaj, avio karte, međugradski i gradski prevoz. Tu nisam uključio troškove ishrane, vodiča, poklončića, suvenira, posete muzejima i palatama. Zbog toga okvirno rečeno ovo putovanje zahteva jači budžet od 1000eu po osobi (ukoliko planirate samo putvanje u Andaluziju oduzmite 300eu). Ja sam spiskao sav štek od stipendija i opet bi to ponovio. To mu dođe nekih 2 novija ajfona. Međutim, da li ćete vi sutra pričati doživljaje koje ste imali sa ta dva ajfona? Zar nije lepše reći: „Stajao sam tamo na brdu paralelno pred palatom Alhambre, sunce mi je peklo lice ali mi je srce bilo puno što imam priliku da se poklonim najlepšoj palati koju sam video u životu!“ od „Sedeo sam kafiću gde evo 10 godina ispijam makijato, znaju me ljudi ovde, znaju da sam pun kao brod i da mogu sebi da priuštim da se moje lice kupa u divnoj svetlosti mog novog ajfona!\nSleteo sam iz Beča (Wizzair) u Malagu kasno popodne. Sestra je već stigla pre mene i smestila se. Brzo sam se snašao i uputio vozom do centra grada. Bilo je konfuzno jer je većina stvari bila na španskom. Ali sam se nekako snašao i stigao do hotela. Nismo birali luksuzne hotele, i važno nam je bilo da oni budu u centru grada tako da nam je sve bilo na dohvat ruke i da smo što manje morali da se šetamo autobusima.\nMalaga je turistički primorski grad. Nalazi se na „sunčanoj obali“ na Mediteranu. Ima prijatnu klimu zbog mora. Od turističkih mesta ima veliku tvrđavu Alkazba u centru izgrađenu od strane Arapa, ogromnu rimokatoličku katedralu i muzej Pikasa.\nOdmah sutradan smo otišli da obiđemo Alkazbu. Bila je to ljubav na prvi pogled sa arhitekturom Andaluzije. Da bi vam pojasnio ispričaću vam osnove istorije ovog dela Španije. U osmom veku Arapska Umijad dinastija dolazi do prelaza iz Afrike u Evropu. Ako se pitate odakle naziv Gibraltar, dolazi od arapskog džibar-ul-Tarik. Džibar su brda, zbog brdovitog predela, a Tarik je bio vojskovođa koji je prvi vojskom prešao moreuz i počeo osvajanja u vizigotskoj Španiji. Ubrzo su prešli celu Španiju i stigli čak do Pariza. Vremenom se centar halifata (naziv za islamsku carevinu čiji se car zvao halifa) povukao i obuhvatao većinu Pirinejskog poluostrva. Islamsko carstvo je postojalo u Španiji do pada Grenade krajem 15. veka. Za to vreme umetnost, nauka, arhitektura je blistala u ovom delu Evrope. Dugo vremena su Muslimani, Hrišćani i Jevreji u miru mogli da se posvete nauci i filozofiji. Iz tog vremena potiči imena Majmonida (veliki filozof jevrejskog porekla, od islamskih Al Hazen (otac moderne optike) ili Ibn Hajan (otac hemije). Svi koji su težili nauci su žudeli da dođu u sveučilišta u Kordobi, čak su i neke pape bile obrazovane tamo. Andaluzija je bila lekcija srednjovekovnoj Evropi, pa je štafeta humanizma oduzeta od islamskog sveta i preneta u Italiju. Andaluzija je bila seme renesanse u Evropi, a njen cvet Italija. Zbog toga treba razmisliti kada se tvrdi da je Evropa isključivo hrišćanski ili judejski kontinent, jer su Muslimani ,čiji je viševekovni trag uporno zatiran, imali velikog udela u onome što mi danas nazivamo evropskim vrednostima i na šta smo ponosni. Da se vratim na Alkazbu i Malagu. Ovaj grad i utvrđenje u njemu su upravo ono što sam pre opisao, humanizam koji se ogledao u arhitekturi. Zamislite da dok se penjete na vrh utvrđenja pored stepenica uvek ima uklesan deo za potok, za onoga ko je hteo da se osveži. I još je zapanjujuće da taj potok potiče od fontana i bašti koje se nalaze na samom brdu ove tvrđave. Uz to neodoljivi lukovi u obliku potkovice (pošto Arapi cene konje, potkovica je za njih simbol sreće) kroz koje se pruža pogled na suncem okupanu obalu i plavi Mediteran.\nTog istog dana smo se pridružili vodičkoj turi. Veoma je dobra ideja da se prijavite na „besplatne“ vodičke ture u ovim gradovima. Možete ih naći na internetu (Free Tours). Veoma su dobar način da se upoznate sa jednim gradom. Od vodiča ne očekujte puno, mada se desi da nas neki baš pozitivno iznenadi kao u Grenadi. Na kraju platite koliko želite, obično oko 10-15eu. Tokom ture smo otišli do gradske pijace i čuli istorijske činjenice o Malagi i katedrali.\nGrenada je jedan od najlepših gradova koje sam posetio. Prosto je nekako osvežavajući za um i telo, možda baš zbog toga ima puno fontana i česmi. Ima ih toliko da baš kada osetite žeđ, a osetićete na andalužanskom letnjem suncu, uvek vam zaigra uvo na melodiju mlaza vode.\nU Grenadi se nalazi najlepša građevina koju sam ja posetio. Ime joj je Al-Hambra, nekadašnja palata emira i kraljeva Grenade. Prosto se zapitate da li kuće u dženetu (raju) izgledaju ovako. Bojim se da bi je osakatio ukoliko bi upotrebio reči da je opišem, morate je posetiti.\nU gradu nara smo ostali dve noći. I ovde smo iskoristili priliku da se pridružimo vodičkoj turi. Imali smo veoma dobrom vodiča, pa smo njega odabrali i za obilazak dela Sakramonte i Albajzin. Sakramonte je romski i muslimanski deo grada. Sigurno se pitate, kako romski i muslimanski deo grada, zar Grenada nije bila glavni grad poslednje islamske provincije u Španiji? Da, to je tačno.\nNakon što je vladar Grenade predao ključeve grada novim osvajačima, svi oni koji nisu odgovarali hrišćanskoj doktrini su imali dva izbora. Da zadrže veru i da se isele iz grada, ili da prihvate drugu veru. Mnogi su odabrali egzil. I jedan deo gde su mogli da pribegnu je Sakramonte, romski deo grada. Pošto je izgrađen tik do zidina grada i zbog mekoće krečnjačkih stena, kuće su u ovom delu izgrađene u vidu pećina.\nUz taj deo grada se nalazi Albajzin. To je naselje u kojem su pre Rekonkviste živele Muslimanske porodice. Nalazi se na brežuljku koje ima pogled na Alhambru koji oduzima dah, tako da vredi popeti se. Usput možete popiti čaj od ko zna kakvih biljaka u jednom od ušuškanih kafečajnica. Sigurno ćete uživati u prizorima kuća. To je ono što volim kod ovog grada. Svaka kuća je jedinstvena i ima svoj umetnički trag.\nGrenada je jedan od gradova u kome mnogi tvrde da je nastao flamenko. Naravno ovaj pravac u muzici nije sigurno nastao odjednom, već je taj proces trajao decenijama. Kako je uopšte nastao flamenko? Kaže se da je flamenko mešavina tri uticaja: romskog, berberskog i islamskog-arapskog. Od romskog je preuzet ritam koji se stvara karakterističnim udaranjem stopalom o pod. Od berberskog rad šakama i ritmične modulacije koje se time izvode. Od islamskog-arapskog pevanje koje podseća na mujezinovo učenje ezana (poziv na molitvu sa minareta džamije). Sve je to upotpunjeno patnjom i bolom koje se oseća u svakoj noti flamenko muzike. Kažu da je to patnja i bol koji su neistomišljenici inkvizicije i Rekonkviste (ponovno osvajanje teritorije pod Muslimanima) morali da iskuse kada su napuštali svoje domove.\nIskoristili smo priliku pa smo slušali i gledali jedan flamenko komad u jednom od brojnih klubova u gradu. Za ovaj su nam rekli da je proveren i da se tu stvarno praktikuje onaj pravi flamenko, što i mi tvrdimo nakon odgledanog komada. Morate da poslušate flamenko dok ste u Grenadi, inače nećete u potpunosti doživeti ovaj grad.\nŠta god rekao o ovoj božanstvenoj građevini će sigurno biti njeno skrnavljenje. Tako da treba da znate da je ona puno lepša od ovog pokušaja dokazivanje njene lepote.\nAlhambra je palata tvrđava. Palata na tom mestu datira iz polovine 13. veka, vremena Nasrid dinastije. A 1333. godine Jusuf Prvi, Sultan Grenade preuzima prostorije palate stvarajući od nje kraljevsku palatu. Nakon pada sultanata u Grenadi, koristiće je kralj Ferdinand i kraljica Isabela u iste svrhe. Između ostalog Kolumbo je tu dobio dozvolu za svoju ekspediciju. Danas je Alhambra najposećenije turističko mesto u Španiji.\nVAŽNO: Zbog velikog broja posetilaca morate rezervisati kartu mesec do mesec i po dana pre putovanja. U glavni deo (Nasridovu palatu) možete ući samo u vreme koje ste odabrali dok ste kupovali kartu. Za obilazak Alhambre je potreban ceo dan.\nAlhambra na arapskom znači crvena, i crvene nijanse i dan danas odolevaju zubu vremena. Palata se nalazi na brežuljku i predstavlja ogroman kompleks vodotoka, zanosnih bašti, letnjikovaca, fontana, staza za odmor i šetnju i palata. Najvažnija mesta su Nasrdiova palata (nemojte da kupujete kartu bez dodatka ovog dela, jer je najlepši), Heneralife i Alkazab.\nHeneralife je letnjikovac sagrađen odvojeno od Nasridove palate. Nasridova palata zauzima glavni i centralni deo Alhambre. Tu se nalazi fontana sa lavovima i najlepše dekorisane prostorije u Alhambri. Alkazab je vojni deo Alhambre.\nNasridova palata je božanstvena. Prema lepoti ove građevine gajim ni manje ni više nego izuzetno divljenje i strahopoštovanje. Neočekivana jednostavnost i skladnost kao kod skromne ali prelepe devojke. Spolja je geometrijski obična. Unutra je ukrašena najlepšim ornamentima i rezbarijama. Čak i vandali koji su tu dolazili i živeli nisu imali snage da je poruše. Napoleon je ozlojeđen porazom hteo da poruši Alhambru, ali ga je ona kao i sve nas porazila svojom lepotom. Bojim se da rečima ne oskrnavim lepotu ove palate. Smatram da je arhitektura odeća jednog društva koja oslikava njihov duh, mogu samo da zamislim kako je plemenit duh obitavao ovde kada se ovako manifestovao u kamenu. Prepustiću vam da i vi uživate u slikama ove lepotice.\nKada budete išli do ulaza u Alhambru obiđite park koji se nalazi ispod ulaza, takođe je prelep i ima puno manje ljudi.\nU životu makar jednom morate posetiti ovu lepoticu.\nSećam se kada sam druga iz Španije upitao šta misli o putovanju u Kordobu preko leta. Na engleskom sa španskim akcentom je uplašeno i šaljivo rekao Kordobaaaaaa na leetoooooooo! E to šta je ta cela fraza značila sa posebnim vokalnim odugovlačenjem sam saznao kada samo stigli u Kordobu u 22h. Topao i vlažan vazduh nam se lepio za lice. Bio je sumrak, ni tračka vetra. Asfalt je zračio vrelinom, okrenem se oko sebe i primetim na displeju autobuske stanice piše 40 stepeni celzijusa – Kordobaaaaa na leeetooooo!\nBrže bolje smo stigli do hotela koji se nalazio u jednoj od uličica u centru grada. Odmah smo krenuli u šetnju, jer su nam rekli da je to vreme kada treba da se šeta. Preko dana je vrelina nesnošljiva. Naime to se dešava zbog geografskog područja. Grenada i Malaga su čak južnije i bliže Sahari, ali Kordoba ima nešto drugo. Visoki planinski venac Siera Morena se nalazi severno od Kordobe. Vreli vetar iz Sahare se leti kreće severno, a planinski lanci zadržavaju vrele vazdušne mase baš tu\nNo, Kordoba je nekada bila jedna on najvažnijih centara islamskog sveta. Razlog tome je su bile mnoge škole, medrese a prema nekim istoričarima i prvi univerzitet koji je postojao u Evropi. Simbioza kultura i znanja je baš ovde davala svoje najlepše plodove. .\nMeđutim kao što se to u istoriji često dešava ti plodovi koji su renesansno procvetali u Italiji, su ovde bili uništeni.\nSnage Rekonkviste su palile sve biblioteke i knjige. Neću zaboraviti reči iz jedne knjige o Andaluziji: „vojska Evropljana sastavljena od neukih i neprosvećenih ljudi je prikupljala knjige iz svih medresa i biblioteka u gradu na veliki trg, hteli su da ih zapale. U tim knjigama se nalazilo vrhunsko znanje tog vremena. Siroti vojnici u svojom neznanju su osećali da nešto nije u redu sa tim sakupljanjem knjiga. Neki kojima je duša šaputala grehotu svojih dela, su ostavljali hrpe knjiga ispred zaključanih vrata uplašenih Kordobljana. Trenutak nakon toga bi se okrenuli, knjige bi nestale i ostale sačuvane u njihovim domovima. U noći je goreo plamen neznanja, brdo knjiga je bilo spaljeno. Jedan prosjak iz Kordobe nakon što se plamen utišao je nagrnuo da sakuplja pepeo i plaćajući je govorio: „Ako ne živimo radi novih znanja i istine, zbog čega živimo!“ kako li su tada jecala srca naučnika. (ovo je parafraza knjige Tarika Alija U senci nara koju savetujem da pročitate pre nego što krenete na putovanje u Andaluziju).\nKordobu krasi divna katedrala Meskita. Meskita na španskom znači džamija, ali opet je Meskita katedrala, kako onda i džamija i katedrala? Nakon što je Kordoba postala hrišćanski grad u središtu jedne od najveće džamije tih vremena je izgrađena katedrala isto toliko grandiozna kao i džamija.\nNaveče savetujemo da pređete preko široke reke Gvadakvirir i posmatrate grad sa druge strane.\nNaše putovanje Andaluzijom se polako završavalo. Poslednja stanica pre Portugala je Sevilja, grad tipične španskog arhitekture sa širokim trgovima i baroknim zgradama. Svaka kuća odiše elegantnošću i bogatstvom, što i nije slučajnost jer se većina zlata i blaga koje su Španci uzeli iz novootkrivenog kontinenta dolazio upravo tu.\nSivilju krase nekoliko turističkih mesta. Pre svega Trg Španije, onda Seviljska katedrala sa Žiraldom ili zvonikom (nekada minaretom) i palatom Kraljevski Azhar. Pošto smo već bili zasićeni Alhambrom, znali smo da nas palata Azhar sigurno neće oduševiti pa smo je zaobišli. Obišli smo ironičnu Seviljsku katedralu u kojoj je prema navodima sahranjen Kristofer Kolumbo. Španski trg je nešto što ne smete zaobići, jer sa svom svojom veličinom i širinom predstavlja i slavi moć Španije nakon osvajanja teritorija u srednjoj i južnoj Americi. Takođe smo se peli u Giraldu, da bi videli koliko je mujezin trebao da bude fizički spreman i koliko mu je vremena trebalo da se popne na vrh i pozove vernike na molitvu. Na našu žalost saznali smo i videli da je minaret toliko masivna da su mujezini koristili konje da bi se uspeli do vrha\nTo je sve o Andaluziji. U sledećem blogu ćemo pisati o Portugalu.\nOdajem počast lepotama ovog dela sveta stihovima:\nDéjame hablarte de Andalucía:\nOna je vapaj u glasu devojke u transu flamenko ritmova u kojem odzvanja poziv na molitvu mujezina.\nOna je njen snažan i odsečan klepet šakama u kojem se oslikava njena nasilna istorija.\nOna je udarac drvenim đonovima koji priziva ubrzane korake učenjaka tihim bibliotekama.\nOna je njen težak uzdisaj i odsjaj znoja na njenim grudima koji odražava vrelinu i strast ovog naroda.\nOna je Malaga, Granada, Kordoba i Sevilja.\nPiše Armin Gicić


Punoletstvo 5. oktobra – od praznika demokratije do početka propasti Srbije | WebTribune\nHome SPEKTAR Punoletstvo 5. oktobra – od praznika demokratije do početka propasti Srbije\nPoslednjih godina raste broj građana koji ne misle da je dan kad je pao Slobodan Milošević bio početak ozdravljenja, već propadanja Srbije, piše Al Jazeera Balkans.\nAko je u Hrvatskoj majka svih pitanja “gdje si bio ‘91.?”, onda je to u Srbiji do pre nekoliko godina bilo pitanje: “Gde si bio 5. oktobra?” Gotovo svi koji su tad bili stariji maloletnici, pa nadalje, imali su neku svoju priču vezanu za taj datum pre 18 godina.\nDanas su te priče utihnule, a za one koji ovog oktobra slave punoletstvo, ali i one godinu dana mlađe, koji pripadaju poslednjoj “baby boom” generaciji u Srbiji (te 2001. godine zabeležen je poslednji veći skok nataliteta u Srbiji, koji se delom pripisuje veri u bolje sutra), 5. oktobar 2000. godine nema gotovo nikakav značaj.\nZa Luku M., na primer, 4. oktobar je mnogo značajniji datum. Tog dana je rođen ovaj beogradski srednjoškolac i ove godine je proslavio punoletstvo. O jednom od najvećih događaja u novijoj političkoj istoriji Srbije, kako oni koji su u njemu učestvovali i koji su ga organizovali vole da kažu, ne zna puno. Taj mu događaj znači koliko i deci rođenoj šezdesetih i sedamdesetih godina prošlog veka 29. novembar. Zapravo i manje, jer je 5. oktobar radni dan, osim ako ne „pada“ za vikend.\n“Znam da je tada pao Slobodan Milošević. Prva asocijacija su mi protesti ispred skupštine. Valjda zbog bombardovanja”, kaže za Al džaziru.\nOd onog što su mu roditelji pričali, pamti da je tog dana čitav grad bio blokiran, da nije bilo lako probiti se do porodilišta.\nNi godinu dana mlađem Kolji R. pomenuti datum ne izaziva neku posebnu emociju, iako su njegovi roditelji tada bili na ulici i kako kaže, učestvovali u protestu. Njemu je asocijacija na taj dan stisnuta pesnica, simbol Otpora, organizacije mladih koja je imala jednu od ključnih uloga u rušenju Miloševićevog režima, a koju je viđao na fotografijama iz tog perioda.\nNi Luka ni Kolja nisu u školi učili ništa o 5. oktobru. Da jesu, možda bi im neki profesor pričao kako su tog dana stotine hiljada ljudi iz čitave Srbije došle u Beograd na protest protiv režima tadašnjeg prvog čoveka tadašnje države Savezne Republike Jugoslavije, koji nije hteo da prizna pobedu opozicije na predsedničkim izborima i mirno preda funkciju.\nMožda bi čuli da to nije bilo samo prosto nezadovoljstvo radom vlasti, u smislu loše ekonomske situacije, nezaposlenosti, korupcije i slično. Tada su ljudi ustali i protiv politike koja je Srbiju dovela u sukob sa najjačim vojnim savezom sveta, protiv politike ratova i izolacije, protiv konstantnog podizanja uloga – od nefer izbornih uslova do brutalne krađe izbora, od gušenja slobode medija, do ubijanja novinara i političkih protivnika, od ratova i zločina na tuđoj do ratova i zločina na svojoj teritoriji. Nisu se smanjivale penzije i plate, nego se nisu isplaćivale, a i kad jesu, bile su obezvređene hiperinflacijom. Na prevaru je otimana ušteđevina građana.\nRekli bi im da su građani prvo na izborima osvojili vlast, ali da se s tim nije saglasila Savezna izborna komisija, koja je objavila da kandidat opozicije nije osvojio potrebnih 50 odsto glasova u prvom krugu, ni Savezni ustavni sud koji je potom poništio glasanje, što je značilo ili ponavljanje izbora ili ostanak Miloševića na vlasti još dve godine do kraja mandata. Pa su odlučili da pobedu potvrde na ulici. Pričali bi im i kako je bilo toliko ljudi da ni policija nije mogla da ih zaustavi dok su probijali barikade na putevima do Beograda, kao što nije mogla ni da spreči kasniji upad u skupštinu Srbije i druge institucije. I kako je noć između 5. i 6. oktobra bila jedna od najdužih, jer se strahovalo da bi režim po mraku, kad se građani raziđu, mogao da se reorganizuje i ponovo preuzme vlast. I da su zato mnogi ostali na ulicu celu noć. A oni bi možda pitali zašto se kaže da 6. oktobar nikad nije osvanuo, iako je tog dana Milošević na TV-u priznao poraz.\n„Mislim da je za moju budućnost bitnije šta se desilo 5. oktobra, nego, na primer, kakvim su escajgom jeli Stefan Nemanja i Fridrih Barbarosa kad su se sastali, što sam imao prilike da čujem u školi”, ozbiljno će Kolja.\nNi njegovi roditelji verovatno više nemaju želju da mu pričaju o ushićenju koje su tada doživeli i razočaranjima koja su usledila u godinama posle.\nPoslednjih godina menja se percepcija mnogih građana o tom datumu. Ako su ga nekad doživljavali kao prekretnicu na putu do bolje Srbije, prošle godine je čak petina građana Srbije, kako je pokazalo istraživanje Centra za slobodne izbore i demokratiju (CeSID) smatrala da je to početak propadanja Srbije, a godinu dana ranije to je mislilo čak 25 odsto građana.\nZa promenu odnosa prema petooktobarskim promenama Bojan Klačar, izvršni direktor Cesida vidi nekoliko razloga.\n„Jedan je ono što možemo zvati izneverenim očekivanjima. Tada je bio jedan veliki nalet entuzijazma, građani su verovali u promene koje je najavio 5. oktobar, ali veliki broj najavljenog nije urađen do kraja i to je razlog što neki počinju da prave otklon od tekovina 5. oktobra“, navodi Klačar.\n„Drugi razlog je taj što je već nakon dve-tri godine došlo do podele i raspada DOS-a, koalicije koja je pobedila Miloševića, a na to se nadovezao i tragičan slučaj ubistva premijera Đinđića. Treći razlog je, može se reći, demografski. Mi sada u istraživanjima imamo veliki broj mladih ljudi koji na 5. oktobar ne gledaju na isti način kao njihovi roditelji, pre svega što o tome nisu najbolje informisani, niti su u tome učestvovali“, dodaje.\n„Četvrti razlog je drugačija politička klima u državi. Sada imamo na vlasti ljude kojima 5. oktobar nije datum oko kojeg se okupljaju. Taj dan se danas promoviše kao datum kada su neki ljudi zapalili skupštinu i opljačkali neke vredne stvari iz nje. Dakle, kreiran je jedan narativ koji je umereno ili izrazito negativan prema 5. oktobru. Imajući u vidu da stranke koje su sad na vlasti imaju većinsku podršku, logično je očekivati da oni koji glasaju za njih takođe ne gledaju blagonaklono na događaje od pre 18 godina“, objašnjava Klačar pad podrške danu koji za koji se i danas kaže da je doneo demokratske promene Srbiji, iako se mnogi i ne bi s tim složili.\nUostalom, najveći broj građana Srbije, prema pomenutom istraživanju Cesida iz juna prošle godine, njih oko 40 odsto, na pitanje o dometima petooktobarskih promena odgovara da je sve ostalo isto samo su jedni zamenili druge. Ipak, da li je sve ostalo isto?\nZa početak, nema više sankcija međunarodne zajednice, hrana i odeća kupuju se pretežno u radnjama, umesto na kartonskim uličnim tezgama, a kad se proba smeđa tečnost u flašama „Coca-cole“, ne razmišlja se o količini oktana, nego šećera u njoj. Broj nula na domaćim novčanicama stagnira gotovo dve decenije, a devize su isto toliko u slobodnoj prodaji. Inflacija je u granicama evropskog proseka, penzije se isplaćuju redovno.\nPostpetooktobarske vlasti nisu uspele da ispune sve stavke iz svog „Ugovora s narodom“, objavljenog uoči izbora za predsednika SR Jugoslavije, savezni i vojvođanski parlament i lokalne samouprave, ali neke od važnijih jesu, iako se to danas možda olako zaboravlja.\nBaš kao i činjenica da su, kako kaže Klačar, ključne petooktobarske tekovine danas manje više usvojili gotovo svi akteri na političkoj sceni Srbije. „I danas vladajuće SNS i SPS su prihvatile većinu ideja za koje su se zalagali ljudi koji su izneli 5. oktobar. Tu pre svega mislim na činjenicu da su se sve te stranke okrenule evropskim integracijama , saradnji sa zapadnim zemljama na nekim mirnim osnovama, i održavanju stabilnosti u regionu“, dodaje Klačar.\nNe zaboravlja se, međutim, da su i predstavnici demokratskih vlasti nastavili sa gomilanjem funkcija, da nisu otvorili dosijee tajnih službi, da su tajkunima, koji su prvi milion stekli u Miloševićevo vreme, omogućili da jeftino kupuju fabrike u procesu privatizacije, praveći ih još bogatijim i da su uporno izbegavali da donesu zakon o poreklu imovine, dok se mnogima od njih ona neobjašnjivo brzo i lako uvećavala.\nOtuda možda i ne čudi što u anketi jednog dnevog lista ovih dana neki studenti kažu da su im roditelji ili bake i deke pričali da se devedesetih godina prošlog veka živelo možda i bolje nego danas. I pored rekordne hiperinflacije, nestašice svega, ratova…\nPotpisniku ovih redova pre par godina jedan od onih koje sociolozi zovu gubitnicima tranzicije objasnio je zašto mu je devedesetih bilo bolje nego posle 5. oktobra. Tada je bio zaposlen u društvenom preduzeću i iako mu je plata bila mizerna, staž mu je, tvrdio je, redovno uplaćivan i imao je overenu zdravstvenu knjižicu. Ako i nije bio na prinudnom odmoru, mogao je da uzme bolovanje i da ode u neku šverc turu da dopuni kućni budžet. Išao je jedno vreme u Mađarsku ili Bugarsku i donosio hranu, a posle u Grčku po alat i šrafove, koje je prodavao na pijaci. Po turi je bio dobar 200 maraka, a već sa 100 je mogao da „sastavi mesec“. Posle je preduzeće privatizovano, on je postao tehnološki višak, i počeo da prodaje voće na pijaci da bi preživeo. I molio se bogu da ga zdravlje posluži dok ne ispuni uslov za starosnu penziju, pošto zdravstvenu knjižicu više nije imao. A 100 maraka više nije bilo dovoljno “od prvog do prvog”.\nNije mali broj ni onih kojima je život posle 5. oktobra krenuo na bolje. Dušanu (50), petooktobarske promene nisu presudno uticale na standard, jer je i pre i posle radio za privatnu firmu, u kojoj se plata dobijala prema rezultatima. Ipak, priznaje da je posle 2000. bilo pozitivnih promena. “Nisam samo ja u pitanju. Mnogima oko mene nije bilo dobro tih devedesetih, pa ni meni nije moglo biti svejedno zbog toga. Kasnije je mnogima u mom okruženju krenulo na bolje”, objašnjava.\nNa događaje od 5. oktobra 2000. sa distance od 18 godina gleda kao neku vrstu dogovora o primopredaji vlasti. “Pa jel nekome od onih koji su do tada vodili zemlju falilo nešto posle 5. oktobra? Jel neko odgovarao za nešto?”, postavlja retoričko pitanje.\n“Ili je problem što ovi koji su tada uzeli vlast nisu znali šta će s njom. Kao kad dete od tri godine traži igračku za decu od 12-15 godina i onda kad mu daš, ono ne zna kako se koristi. I na kraju smo došli do toga da nam zemlju danas vodi B postava iz devedesetih”, slikovito objašnjava.\nDobar deo opozicije, koju čine i stranke pobednice 5. oktobra ili njihove naslednice, 18 godina kasnije pokušava da građane ubedi da je danas slična situacija kao pre 5. oktobra. Da je vlast opet u rukama jednog čoveka, da mafija ponovo ubija na ulicama, da postoji cenzura u medijima, da mladi opet odlaze iz zemlje. Bojan Klačar iz Cesida, međutim, smatra da se te dve situacije ne mogu porediti.\n“Koliko god da ima nekih sličnosti danas sa nekim periodom pre 5. oktobra, ipak 1999. ili 2000. godina nisu uporedive sa 2018. Radi se o izrazito drugačijem kontekstu. I političkom, ekonomskom, socijalnom. Te 2000. godine su tek delimično bile sanirane posledice NATO bombardovanja. Dve godine uoči tog datuma, bilo je ogromnih problema i zločina na Kosovu, rat u BiH je završen pet godina pre toga. Nije uporedivo i mislim da opozicija greši što na neki način pokušava da preslika tu petooktobarsku atmosferu na današnje prilike”, kaže Klačar.\n“Ne postoji sličnost u još jednom aspektu – politički entuzijazam građana, koji danas nisu toliko aktivni kao tada. Zaista je sve to što što se dešavalo devedesetih relativno lako je moglo da okupi veliki broj ljudi da se suprotstavi svemu tome nego danas kada većina od tih stvari ne postoji i podrazumeva se nekako da smo ih osvojili. Osim toga, tada je Srbija imala snažniju opoziciju i civilni sektor i snažniju podršku stranih aktera, što je stvaralo preduslove da se ljudi brže i lakše organizuju”, objašnjava Klačar, napominjući da nije realno da će se logika političkog organizovanja kakvo je bilo 5. oktobra 2000. dva puta ponoviti na identičan način.\n“Ljudi su tada verovali da posle deset godina vladavine jedne osobe i jedne stranke postoje neki ljudi koji se u politici nisu ukaljali i da im treba dati šansu i podršku. Verovatno se i tu krije i deo razloga za sadašnju situaciju, jer je veliki broj građana uložio poverenje u neke ljude, a oni nisu ispunili ono zbog čega su izabrani”, kaže Klačar.\nOvo poslednje možda je i ključni razlog što danas mnogi 5. oktobar upisuju na listu istorijskih datuma kada je Srbija još jednom uspela da propusti priliku da uradi nešto dobro.


OVO JE STVARNO BRUKA! - Za 15 dana renoviranja, okrečen samo jedan toalet na Infektivnoj! - Dnevni Žurnal\nOVO JE STVARNO BRUKA! – Za 15 dana renoviranja, okrečen samo jedan toalet na Infektivnoj!\nPočetkom meseca je u nekoliko medija najavljen početak renoviranja HIV odeljenja Infektivne klinike Kliničkog centra Srbije. To je obradovalo pacijente i osoblje, jer je odeljenje već decenijama ruinirano.\nIpak, 15 dana od objavljivanja početka „užurbanih radova“, aktivisti udruženja AS Centar za podršku obolelima od HIV-a i AIDS-a su posetili pacijente i uverili se da osim jednog okrečenog toaleta, ništa nije urađeno.\nOd pacijenata su saznali da već nedelju dana majstora nema, a da su im posle nekoliko dana korišćenja okrečenog toaleta ponovo zabranili da ga koriste na njemu postavili obaveštenje da su radovi u toku.\n“Klinički centar Srbije je navodno pokrenuo renoviranje. Međutim, oni su okrečili samo jedan WC, koji je već bio okrečen i na tome se stalo. Sada kada smo se opet obratili medijima i ukazali na taj problem imamo oprečne informacije da je počelo renoviranje. Međutim navodno će se renovirati smao pola odeljenja, a onda dobijemo informacije da neće ni pola, nego samo jedna soba. Zaista je situacija u unutra neizdrživa”, kaže za N1 Đurica Stankov, direktor udruženja AS centar i pacijent HIV odeljenja Infektivne klinike.\nTeleviziji N1 je omogućeno da snimi samo eksterijer odeljenja i razgovor sa pacijentom.\nRaniji pokušaji N1 da izveštava o stanju na HIV odljenju bili su onemogućeni.\nU Centru AS podsećaju da je pre dve godine odeljenje renovirano, odnosno promenjeni su prozori i vrata, ali ne više od toga. Renoviranje je obustavljeno nakon obnove dva boksa za pacijente u dnevnoj bolnici, jer je došlo do totalnog urušavanja zidova. Podsećaju i da tragovi vlage i oljuštenog maltera postoje na svim unutrašnjim zidovima, mada su najvidljiviji ispod prozora.\nStankov iz Centra AS kaže i da Klinički centar Srbije nije učinio gotovo ništa da ovo stanje promeni. Podseća da su zamena prozora i vrata i renoviranje ambulante finansirani od strane Globalnog fonda za borbu protiv AISDS-a, zajednička prostorija za pacijente je urađena zahvaljujući volonterskom radu i dobroj volji.


“BOLJE DA JE OTIŠAO NA PSIHIJATRIJU” Dodik odgovorio nepriznatom mitropolitu CPC | Srpska Info\nAutor: Vesna Popović 19.01.2020. 15:17 ➔ 15:57\nBolje bi mu bilo da je otišao na pshiijatriju nego na televiziju on nije nikakav mitropolit niti njega iko proznaje, rekao je srpski član Predsjedništa BiH Milorad Dodik komentarišući izjave mitropolita nepriznate crnogorske pravoslavne crkve Mihaila koji je rekao da je Republika Srpska „država u državi“ i da takva ne može biti.\n– On je samoproglašen, a na Balkanu ima mnogo samoproglašenih raznih tipova tako da ne zaslužuju nikakvu pažnju ili komentar. To što tome Hrvati daju značaj to je iz njhovih razloga. Sve što se dešava a što bi moglo okarakterisati Srbe kao loše ima visoko mjesto u informativnim emisijama Zagreba zato se i on tu našao. On je marginalan tip zamislite kakva je on vjerska veličina pod navodinicima kada ga morate silom zakona uvoditi u njegovu funkciju . On mora prvo imati podršku naroda pa da onda bude relevantan – kazao je Dodik.\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik je rekao da je potrebno stati iza zahtjeva da se ukine Zakona o slobodi vjeroispovijesti u Crnoj Gori.\n– Drago mi je što se litiji pridružio veliki broj građana koji su odlučili da tome posvete svoju slobodnu nedjelju i da budu dio solidarnosti sa našim duhovnim ciljevima, da pokažemo jedinstvo i posvećenost srpskoj svetinji gdje god da se one nalaze. Danas je Banjaluka pokazala da ima odgovornost prema nacionalnom i državnom pitanju –kazao je Dodik.\nSmatra da Zakona o slobodi vjeroispovijesti u Crnoj Gori treba ukinuti kako bi “pravoslavna crkva bila sigurna i da može da ima isti status kao i druge vjerske zajednice u Crnoj Gori.\n– Napomenuću samo da su katolička crkva, te jevrejska i islamska zajednica napravili posebne ugovore o tome sa crnogorskom državom i jedino za Srpsku pravoslavnu crkvu je bio nedefinisan status. Oni pokušavaju sa tim zakonom da dovedu u situaciju da se oduzme imovina i da se stavi u nejasan status sama aktivnost SPC. Zato je to neprihvatljivo. Diskriminacija koja je učinjena vezana je za činjenicu da su druge vjerske zajednice povlaštene a da je SPC ostala da se sa njom obračunava u Crnoj Gori – istakao je Dodik.\nTagovi: Crna Gora,Milorad Dodik


Tenis Autor:Nebojša Todorović22. Maj. 202015:13 > 15:532 Komentara\nNajbolji teniser sveta Novak Đoković okupio je vrhunske asove belog sporta koji će da se predstave publici na regionalnom "Adria Tour" događaju od 13. juna do 5. jula, a svi mečevi biće prenošeni na kanalima Sport Kluba.\nU organizaciji našeg šampiona, “Adria Tour” će biti održan u gradovima širom Balkana, a prvi turnir kreće iz Beograda, na terenima TC Novak (13/14. jun), da bi se potom preselio u Zadar (20/21. jun), zatim u Crnu Goru (27/28. jun) i u Banjaluku (3/4. jul). Uz to, planiran je i odlazak u Sarajevo, u nedelju, 5. jula gde će Đoković i Damir Džumhur odigrati egzibicioni meč.\nPored Đokovića, koji će igrati sve turnire, najveća zvezda ove sportske manifestacije biće 26-godišnji Austrijanac Dominik Tim, treći teniser planete, trostruki grend slem finalista, osvajač 16 ATP pehara, uključujući i jedan iz Indijan Velsa.\nUčešće na “Adria Tour” je potvrdio i Bugarin Grigor Dimitrov, teniser kome je treća pozicija na rang listi bila najbolji plasman, a trenutno je 19. na svetu. U karijeri je do sada osvojio osam titula u singlu, i jedan je od najkvalitetnijih takmičara sa ovih prostora.\nSistem koji će se primenjivati znači da će svako da igra sa svakim u dve grupe, od po četiri igrača. Konkretno, u subotu svaki teniser će imati po dva meča, a u nedelju još jedan meč u grupi, da bi se potom igralo finale između dvojice najboljih. Predviđeno je da se igra na dva dobijena seta, do četiri gema.\nU slučaju da bude omogućeno prisustvo publike, ulaznice će moći da se obezbede za dve sesije po danu, a termini će biti naknadno objavljeni. Program će biti upotpunjen i dublovima sa poznatim ličnostima, kao i teniskim manifestacijama za decu. Svi mečevi biće prenošeni na kanalima televizije Sport Klub, a slike iz regiona će ići i širom sveta.\nAdria TourDominik TimGrigor DimitrovNovak DjokovicNovak Đokovićtenisturnir


"SDP neće u nacionalne koalicije" - Klix.ba\nDamir Mašić "SDP neće u nacionalne koalicije"\n"SDP neće u nacionalne koalicije"\nNakon što je danas u Sarajevu konstituiran novi saziv Predstavničkog doma Parlamenta Federacije Bosne i Hercegovine, Damir Mašić, uime Socijaldemokratske partije BiH, koja je osvojila najviše mandata, rekao je novinarima da ta stranka ne želi biti učesnica nikakve eventualne nacionalne parlamentarne koalicije.\nMašić je ponovio da dosadašnji razgovori SDP-a sa Strankom demokratske akcije, koja je druga po broju osvojenih mandata, ne znače da je došlo do načelnog dogovora o formiranju bošnjačkog bloka u Predstavničkom domu.\nPitanje mogućih koalicija, odnosno formiranja parlamentarne većine, u slučaju Predstavničkog doma je aktuelno jer uprkos tome što je njegov novi saziv konstituiran danas, nije izabrano i novo rukovodstvo pošto prijedlog za imenovanje novih rukovodilaca treba da dostavi upravo (parlamentarna) većina.\nAktuelno je još jedno pitanje. U novom sazivu Predstavničkog doma, naime, ima poslanika koji su u dosadašnjem četvorogodišnjem mandatu federalne vlasti bili članovi Federalne vlade, a to su četvorica ministara - Velimir Kunić, Muhidin Alić, Vjekoslav Bevanda i Edin Mušić, pa su novinari predsjednicu Centralne izborne komisije BiH Irenu Hadžiabdić pitali da li je u ovom slučaju riječ o sukobu interesa, s obzirom na to je dosadašnji saziv Vlade još u mandatu, iako u takozvanom tehničkom.\nIz njene izjave proizilazi da ovo pitanje nije stvar Zakona o sukobu interesa već Izbornog zakona BiH te da je moguće više varijacija u pogledu naizgled nespojivih mandata.\nUglavnom, dužnosnici ne mogu istovremeno ostvarivati pripadajuća prava iz oba mandata, poslaničkog i izvršnog, kazala je Hadžiabdić.\nDodala je i da ministar finansija Vjekoslav Bevanda danas nije preuzeo novi, zastupnički mandat, niti je prisustvovao konstituirajućoj sjednici, a Marinko Čavara, njegov stranački kolega iz Hrvatske demokratske zajednice (HDZ) BiH objasnio je novinarima Bevandino neprisustvo - spriječenošću.\nNa osnovu općih izbora održanih u BiH oktobra ove godine, Predstavnički dom, koji se po definiciji sastoji od 98 poslaničkih mjesta, u novom sazivu će imati devet političkih stranaka i jednu koaliciju umjesto dosadašnjih 12 političkih subjekata.\nSocijaldemokratska partija osvojila je 28 mandata, Stranka demokratske akcije 23, Savez za bolju budućnost BiH 13, Hrvatska demokratska zajednica BiH 12, dok je devet mandata pripalo Stranci za BiH.\nNarodna stranka "Radom za boljitak" i koalicija HDZ-a 1990 i Hrvatske stranke prava BiH dobile su po pet mandata, dok po jedno mjesto imaju Savez nezavisnih socijaldemokrata (SNSD), Stranka demokratske aktivnosti (A-SDA) i Demokratska narodna zajednica (DNZ).\nDanašnjoj konstituirajućoj sjednici novog saziva prisustvovale su brojne ličnosti iz javnog i političkog života te predstavnici diplomatskog kora i međunarodne zajednice.\nNovoizabranim poslanicima čestitao je federalni premijer Mustafa Mujezinović.


Vučićeva balkanska urota – NACIONAL.HR\nPremijer na proslavi 30. godina Croatie Airlines poručio kako Hrvatska treba nacionalnu aviokompaniju\nprije -112 minuta-Netanyahu i Gantz vode mrtvu utrku\nprije -91 minuta-Premijer na proslavi 30. godina Croatie Airlines poručio kako Hrvatska treba nacionalnu aviokompaniju\nprije -34 minuta-Iran tvrdi da Sjedinjene Države negiraju stvarnost optužujući ih za napade\nprije -1 minuta-SANCHEZ 'Španjolci će na prijevremene izbore 10. studenoga'\nprije 20 minuta-PLENKOVIĆ 'Predsjednica će pobijediti na izborima'\nprije 23 minuta-KOVAČ "Podmetanja i konstrukcije koji imaju za cilj naštetiti kampanji"\nPRIČA DA ĆE RUSIJA SRBIJI ISPORUČITI NAJMODERNIJE ORUŽJE ZA OBRANU od neimenovanih neprijatelja, mogla bi se pretvoriti u još jedan od velikih neispunjenih projekata vlade na čelu s Aleksandrom Vučićem\nKupovina značajne količine oružja od Rusije još jedan je u nizu velikih pothvata Vlade Srbije od kada je Aleksandar Vučić postao njen najmoćniji član. Tome su prethodili izgradnja vojne bolnice vrijedne milijardu dolara, proizvodnja dijelova za Boeing i Airbus, izgradnja tvornice za izradu računalnih čipova, izgradnja “nacionalnog stadiona” uz državnu podršku od 150 milijuna eura… Sve te projekte povezuju Vučić i činjenica da je njihova realizacija spora ili krajnje neizvjesna.\nVučić je u siječnju 2013. godine, kada je bio potpredsjednik vlade i ministar obrane, najavio da će uskoro jedna velika srpska kompanija potpisati u jednoj afričkoj zemlji ugovor o izgradnji vojno-medicinskog kompleksa vrijednog milijardu dolara. Mjesec dana kasnije Vučić je u Angoli položio kamen temeljac nove vojne bolnice koju će graditi beogradska građevinska firma “Planum”. Od tada se u javnosti o projektu ništa nije čulo.\nGotovo istovremeno Vučić je najavio i da će Srbija proizvoditi visoko sofisticirane protuoklopne rakete ALAS za Ujedinjene Arapske Emirate, tvrdeći da se radi o ugovoru vrijednom oko 200 milijuna eura. Dvije i pol godine kasnije u Beogradu se tvrdilo da je ALAS u fazi poligonskih ispitivanja i da njegov razvoj teče po planu.\nKRAJEM 2013. VUČIĆ JE IZJAVIO da će tijekom sljedećih šest mjeseci, u suradnji s kompanijom Mubadala iz Abu Dhabija, u Pančevu biti izgrađena tvornica aviokomponenti za proizvodnju dijelova za Boeing i Airbus. Najavljeno je da će biti angažirano 1000 stručnjaka čija će plaća iznositi 10.000 eura. Godinu dana kasnije Vučićev savjetnik i gradonačelnik Beograda Siniša Mali rekao je da Mubadala u Srbiju dolazi u etapama i da je u planu, kao prvi korak, otvaranje istraživačkog centra u kojem će se angažirati pedesetak doktora znanosti, a zatim bi se “izgradila tvornica čipova na području Beograda, što je investicija od tri, četiri milijarde dolara”. O tim projektima više nitko ne govori.\nNakon što su nogometaši Srbije prije dvadesetak dana na gostovanju u Elbasanu pobijedili reprezentaciju Albanije, u utakmici koja za goste nije imala nikakav natjecateljski značaj, ali je zato imala ogromnu nacionalnu važnost, Vučić ih je posjetio i izjavio kako je spreman da vlast tijekom tri godine izdvoji 150 milijuna eura za izgradnju nacionalnog stadiona. “Tih 150 milijuna bilo bi dobro trošenje novca i on nije bačen”, ocijenio je Vučić i rekao da će novi stadion morati biti najbolji u regiji i da će primiti više od 50.000 ljudi. Vučić je na pitanje koliko je novca potrebno, odgovorio da će svjetska i europska nogometna federacija donirati oko 15 milijuna eura, a da je za stadion potrebno 250 milijuna.\nPosljednje veliko natjecanje na koje se plasirala nogometna reprezentacija Srbije bilo je Svjetsko prvenstvo u Južnoj Africi 2010. Dugovi nogometnih klubova Crvene zvezde i Partizana iznose desetke milijuna eura, na tribinama nema gledatelja pa nije baš najjasnije kakav je interes države za ulaganje velikog novca u izgradnju “nacionalnog stadiona”, a još manje odakle bi ti milijuni eura stigli.\nSrpska javnost odavno se uvjerila da Vučić nema problema govoriti o projektima vrijednim stotine milijuna eura/dolara, ali se iznenadila kada je 25. listopada pokrenuo priču o kupovini oružja u Rusiji. Za to je iskorištena konferencija za novinare održana u nedjelju, a kao razlog za hitno obraćanje medijima izvan radnog tjedna navedeno je obilježavanje godinu i pol dana otkad je formirana vlada.\nVUČIĆ JE REKAO NOVINARIMA da je Srbija financijski stabilna i ozbiljna država jer je vlada uspjela zaustaviti ekonomsku propast zemlje i spriječiti bankrot. Naveo je da se mora riješiti dug Rusiji za plin u iznosu od 303 milijuna eura. Što se izbjegličke krize tiče, izjavio je da se “što god da se dogodi, i da sjekire počnu padati s neba”, njegov stav neće promijeniti – Srbija neće podizati zidove. Povodom nemira u Podgorici, Vučić je izrazio nadu da će “sve uploviti u regularne političke tijekove” zato što je važno da se problemi rješavaju dijalogom i razgovorima.\nDOK JE VUČIĆ U MOSKVI RAZGOVARAO s Putinom i Medvjedevom, stranka Jedinstvena Rusija primila je na Krimu lidere marginalne srpske opozicije koji su tražili podršku za referendum protiv ulaska Srbije u EU\nA onda je, na samom kraju konferencije za tisak, uslijedilo ono što zli novinarski jezici nazivaju “naručenim pitanjem” – hoće li Vučić tijekom posjeta Moskvi razgovarati o nabavci ruskog naoružanja?\nVučić je naglasio da Srbija mora odgovoriti izazovima vremena i da ne smije dopustiti bilo kakvo narušavanje odnosa snaga u regiji. Kako su neke zemlje u okruženju nabavile borbene helikoptere, Srbija o tome mora razmišljati, kao i o odgovoru na balističke rakete, ali o sukobu igdje i s kim, ne razmišlja. “Moramo imati načina uzvratiti svom snagom, svakome tko bi pomislio da je Srbija lak plijen. Oružje koje joj nedostaje, Srbija će nabavljati od Rusa, Nijemaca i mnogih drugih”, izjavio je Vučić, ali nije precizirao tko bi mogao pomisliti “da je Srbija lak plijen” i napasti je balističkim raketama.\nAktualni prioritet Beograda jest sprječavanje primanja Kosova u UNESCO i stvaranja zajednice kosovskih općina s većinskim srpskim stanovništvom. Zato je otvaranje potpuno nove teme kao što je kupovina oružja, došlo kao iznenađenje, posebno zato što Vučić nije propustio priliku naglasiti da ugled Beograda raste i da Srbija nikada nije imala više prijatelja nego otkad je on predvodi.\nPREMA NEKIM TUMAČENJIMA, Vučićeve riječi nisu bile upućene susjednim zemljama, nego domaćoj javnosti sklonoj jačanju veza s Rusijom. Ocijenjeno je da pričom o naoružavanju susjeda Vučić želi opravdati dodatno vojno približavanje Rusiji, s tim da nije jasno čemu služi jačanje vojne ovisnosti Beograda o Moskvi, uz postojeću jaku energetsku ovisnost.\nSljedećih dana u medijima se govorilo o kupovini oružja u Rusiji koje neće biti ofenzivnog karaktera, nego za zaštitu zemlje, o helikopterima, topovima za borbena vozila, sustavima za navođenje, kamionima za haubice, raketnim bacačima…\nVučić je u Rusiju poveo osmero ministara i više od 120 predstavnika srpskih firmi. Tijekom trodnevna posjeta Moskvi srpski i ruski mediji su, pozivajući se na “odlično obaviještene izvore”, navodili da su Rusi spremni Srbiji isporučiti tenkove T-90A, amfibijske transportere, raketne sisteme S-300 i BUK-2M i helikoptere Mi-28. Neki su tvrdili da je to dar (što nije uobičajena ruska praksa, barem ne u odnosima Moskve s Beogradom), drugi da se radi o prodaji polovnog oružja po povoljnoj cijeni. Jedini uvjet navodno je taj da se Srbija nikada ne priključiNATO-u.\nU Moskvi je Vučić rekao da Beograd oružje mora nabaviti, ali će nastojati da se jedan dio proizvodi u Srbiji, u suradnji s Rusijom. “Nije realno da ćemo previše toga kupiti, ali nešto oružja ćemo nabaviti”, izjavio je Vučić. Prema njegovim riječima, “očigledno da netko ulaže mnogo napora u destabilizaciju odnosa na zapadnom Balkanu”.\nVučić je izjavio da zna koje su to snage, ali da ne želi o tome govoriti jer je dovoljno pogledati situaciju u okruženju kako bi bilo “jasno tko stoji iza toga”. “Vidljivi su pokušaji sveukupne destabilizacije odnosa u Podgorici, Skoplju i Prištini, s namjerom da se oni prošire na Banjaluku, Sarajevo i Beograd. Srbija će uložiti sve napore da sačuva mir i stabilnost u regiji i to je naš prioritetni cilj”, rekao je Vučić. Na pitanje tko radi na destabilizaciji, Vučić je odgovorio: “Zašto bih ja to govorio javno? Dovoljno je da ja znam, da Vlada Srbije zna i da poduzima korake. Srbija potpuno uspijeva očuvati mir i stabilnost. To je naš posao, a ne da se bavimo ostalim zemljama.”\nU MOSKVI JE VUČIĆ RAZGOVARAO s ruskim predsjednikom Vladimirom Putinom koji je izjavio da Beograd i Moskva imaju mnogo pitanja od obostranog interesa, da robna razmjena sa Srbijom neočekivano raste i da su isporuke srpskih poljoprivrednih proizvoda povećane za 40 posto.\nNakon sastanka s ruskim premijerom Dmitrijem Medvjedevom, Vučić je rekao da je Srbija dokazala prijateljski odnos prema Rusiji ne uvodeći joj sankcije i da će i dalje biti prijatelj Moskvi, ali na “racionalnim osnovama”. Naglasio je da se Beograd opredijelio za europske integracije. Potpisano je nekoliko međudržavnih dokumenata, kao što su Memorandum o uzajamnom razumijevanju između vlada u oblasti ekonomske suradnje, privlačenja investicija i realizacije zajedničkih projekata i memorandum između ruske Službe za vojno-tehničku suradnju i srpskog Ministarstva obrane.\nNakon što je Vučić izjavio da nema “pametni” telefon, Medvjedev mu je darovao ruski telefon YotaPhone. Što se tiče vojno-tehničke suradnje, Vučić je rekao da se s Putinom dogovorio da se remont ruskih helikoptera obavlja u Srbiji, za što će biti potrebno zaposliti brojne stručnjake. “Ti helikopteri uglavnom su bili smješteni u Poljskoj i Češkoj, a planirano je da se najveći dio premjesti u Srbiju. Eto velikog posla za nas, hoćemo li biti sposobni taj posao obaviti, ostaje na nama, nadam se da hoćemo”, rekao je Vučić.\nMINISTAR OBRANE SRBIJE BRATISLAV GAŠIĆ izjavio je da je cilj da se srpske firme osposobe za obavljanje remonta od 50 do 100 helikoptera godišnje. Stručnjaci tvrde da trenutno Srbija ima kadrovske i prostorne kapacitete za popravak “najmanje pet helikoptera godišnje”. Prvog dana nakon povratka iz Moskve, Vučić je u Beogradu rekao: “Imamo one koji su završili tehničke fakultete, a kada hoćemo popravljati helikoptere, nema nikog tko umije.”\n‘KAD JE VUČIĆ IZJAVIO DA NEMA ‘PAMETNI’ TELEFON, Medvjedev mu je darovao ruski YotaPhone. No prema zakonu, u Srbiji političar ne smije zadržati dar čija vrijednost premašuje pet posto prosječne plaće’\nZanimljivo je da je, istovremeno s Vučićevim posjetom Moskvi, na Krimu tri dana boravila delegacija opozicijske Demokratske stranke Srbije (DSS) i pokreta Dveri. Ruski mediji javili su da se radi o “srpskoj parlamentarnoj delegaciji”, iako te desničarske organizacije nemaju predstavnike u Skupštini Srbije.\nLider DSS-a Sanda Rašković Ivić i predsjednik Dveri Boško Obradović u Parlamentu Krima zatražili su od Rusije podršku za održavanje referenduma o odbijanju ulaska Srbije u EU i o povratku Kosova. Obradović i Sanda Rašković Ivić razgovarali su i s predstavnicima najmoćnije partije u Rusiji – Jedinstvene Rusije. Zamjenik šefa sevastopoljskog regionalnog ogranka Jedinstvene Rusije Dmitrij Balik, nakon razgovora “izrazio je uvjerenje da će na sljedećim izborima u Srbiji pobijediti baš te političke snage koje se danas nisu uplašile sankcija i posjetile Krim”.\nTAKO JE JEDINSTVENA RUSIJA pružila podršku srpskoj opoziciji, dok je Vučić u Moskvi razgovarao sa službenim predsjednikom te stranke Medvjedevom i njenim istinskim liderom Putinom.\nNe zna se kakav će biti ishod trodnevna Vučićeva posjeta Moskvi. Ono što se zna jest da se Vučić u Beograd vratio s nekoliko potpisanih dokumenata o suradnji i s darovanim ruskim telefonom. Koji neće, prema svemu sudeći, moći zadržati jer je preskup.\nCijena YotaPhonea u Srbiji iznosi oko 900 eura. Prema srpskim zakonima, “političar ne smije zadržati prigodan dar čija vrijednost premašuje pet posto prosječne mjesečne zarade bez poreza i doprinosa”. Prosječna plaća u Srbiji manja je od 370 eura.\nTags: Rusija Srbija Aleksandar Vučić oružje obrana


TotalCar.rs » Stvoren za trkačku stazu: MINI John Cooper Works GP\nStvoren za trkačku stazu: MINI John Cooper Works GP\nNovi trkački koncept, MINI John Cooper Works GP, zasnovan na standardnom MINI-ju JCW sa 231 ks, imaće premijeru na predstojećem salonu automobila u Frankfurtu.\nModerna verzija MINI-ja stvorenog za stazu, koncept JCW GP, inspirisana je legendarnim trijumfom na reliju u Monte Karlu od pre tačno 50 godina.\nZnatno širi od dosadašnjeg MINI–ja, GP koncept ima dinamičan izgled, a njegovi prednji i zadnji branici, blatobrani i istaknuti krovni spojler odaju trkački karkater.\nUpotreba lakih materijala, kao što su ugljenična vlakna, optimizuje odnos snage i mase automobila, a zahvaljujući ravnomernoj raspodeli težine dobijen je “go-kart” osećaj u vožnji.\nVeliki usisnici vazduha i vazdušni deflektori dominiraju na prednjoj strani, stavljajući u fokus trkačke odlike ovog automobila.\nUnutrašnjost MINI-ja John Cooper Works GP oplemenjena je uz par specijalnih, nisko postavljenih trkačkih sedišta i “čist” dizajn instrument table. Upadljivo je odsustvo klupe zadnjeg sedišta, naslona za glavu i konvencionalnih panelnih ploča vrata koje su uklonjene radi smanjenja težine.\nPored toga, sa tehnologijama 3D štampanja i 3D pletenja, MINI unosi tehnologiju u unutrašnjost konceptnog automobila koja će u budućnosti omogućiti proizvodnju bez alata i jednostavnu personalizaciju.\nDanas ime John Cooper Works predstavlja sinonim za proizvode i modele čiji je kvalitet zasnovan na iskustvu i znanju poznatog sportskog stručnjaka u saradnji sa malim britanskim premijum automobilom.\nVlasnik Koenigsegga kupio Tesla Model S!


Vlasenica : Isporučena opreme malinarima\nImamo 39 gostiju i 1 član na mreži\nOvaj mjesec 12264\nVlasenica - Korisnicima projekta „Unapređenje proizvodnje maline na području opštine Vlasenica“ koji realizuje udruženje žena "Podrinje" iz Vlasenice danas je isporučena oprema za proizvodnju malina. Projektom je podržano 38 članica udruženja s ciljem da se poveća broj žena u proizvodnji maline.\nDanijela Brkić se malinsrstvom bavi tri godine. Danas je dobila leđnu prskalicu koja će joj olakšati rad u malinjaku. "Voljela bih da bude više ovakvih donacija. Mi smo za nabavku ove prskalice učestvovali sa 130 KM, jednu trećinu ukupne vrijednosti" - kaže Danijela i dodaje da očekuje ovogodišnji prinos od 2 tone.\nJela Vidović iz Tugova dobila je kopačicu. "Imam zasad od 2 dunuma. Moj sin je poljoprivredni inžinjer on se time bavi i nadam se da ćemo proširiti malinjak. Hvala udruženju, hvala donatorima,opštini koji su nam pomogli" - kaže Jela.\nPredsjednica udruženja žena "Podrinje" Vlasenica Desanka Nikolić kaže da su prethodno, korisnici projekta prošli teorijska predavanja o uzgoju maline. "Osim korisnika predavanjima su prisustvovali i drugi zainteresovani poljoprivredni proizvođači" - kaže Nikolićeva.\nProjekat čija je vrijednost oko 44 622 KM, zajednički su finansirali USAID, Vlada Kraljevine Švedske i Opština Vlasenica uz sufinansiranje korisnika projekta sa 10 640 KM. Načelnik opštine Vlasenica Miroslav Kraljević kaže da je razvoj malinarstva u punom jeku u Vlasenici i da ova grana poljoprivrede ima punu podršku lokalne uprave.\n"Mi smo itekako zainteresovani da pomognemo ljudima koji žele da na svojim imanjima pokreću poljoprivrednu proizvodnju. U narednom periodu planiramo da napravimo bar jednu hladnjaču na području opštine Vlasenica kako bi proizvođačima i na taj način pružili podršku" - istakao je Kraljević koji je prisustvovao podjeli opreme.\nSistemi za navodnjavanje ukupno 15, postavljeni su prošle sedmice, a danas je podijeljeno po 15 motokopačica, prskalica i mreža za zasjenjivanje.\nNa području opštine Vlasenica, malinom je prema nezvaničnim podacim,a zasađeno više od 25 hektara.\nPoslednje ažurirano petak, 23 jun 2017 05:57


VARTA akumulatori - okov - Beograd, Srbija\nVARTA je vodeća marka na polju automobilskih akumulatora, koja nudi prvorazredne proizvode za primjenu u raznim vrstama privatnih vozila, kamiona, autobusa, glisera, motocikala...\nIstorija ovog brenda počela je davne 1887. godine, kada je Adolf Miller osnovao preduzeće Büsche & Müller i pripremio teren za budućnost VARTA-e. Veoma brzo, ovaj proizvođač postao je jedan od najboljih u branši, što su prepoznali i najbolji svjetski proizvođači automobila: Audi, BMW, Mercedes-Benz, Volvo, Ford, kao i proizvođači teških komercijalnih vozila poput Scania-e, MAN-a, Iveco-a, Volvo-a, Caterpillar-a…\nIza VARTA-e stoji gigant u ovoj sferi - Johnson Controls, svjetski lider u proizvodnji olovnih akumulatora, i prva kompanija koja je proizvela litijum-jonski akumulator za hibridno vozilo masovne proizvodnje, sa proizvodnjom od 140 miliona akumulatora svake godine.\nU ponudi imamo sledeće serije VARTA akumulatora za automobile:\nSilver Dynamic – akumulatori koji osiguravaju superiorne performanse za vrhunski opremljene automobile. Zadovoljavaju najviše njemačke inženjerske standarde, odnosno, najviše energetske zahtjeve automobila prve klase.\nBlue Dynamic – akumulatori koji daju pouzdanost i snagu, zadovoljavajući visoke zahtjeve za energijom i najviše evropske inženjerske standarde.\nSpark – ekonomična serija akumulatora koji imaju najbolji odnos cijene i kvaliteta.\nŠto se tiče akumulatora za komercijalna vozila u ponudi imamo sledeće serije:\nPromotive Silver - akumulatori namijenjeni komercijalnim vozilima vrhunskih performansi i velike potrošnje, koja imaju veliku potrebu za zaštitom od vibracija. Posjeduju originalnu opremu najnovije tehnologije (OE) i karakteriše ih najniža potrošnja vode, što omogućava minimalne ukupne troškove održavanja (TCO). Ova serija akumulatora prelazi EN Super Heavy Duty (SHD) standarde (EN 4 standard i otpornost na vibraciju V3).\nPromotive Blue - akumulatori namijenjeni komercijalnim vozilima vrhunskih performansi i standardne potrošnje, sa originalnom opremom standardne tehnologije i niskom potrošnjom vode. U skladu su sa EN standardima (EN 2) i otpornošću na vibraciju (V1).\nNašu ponudu VARTA akumulatora pogledajte ovdje.


ALIJA IZETBEGOVIĆ - str. 2 | Večernji.hr\nOzbiljne optužbe Izetbegovića: Tuđman je doslovno predvodio udruženi zločinački pothvat\nOčekujemo presude u Den Haagu za udruženi zločinački poduhvat. Tu će biti spomenut i Franjo Tuđman, a tu ima prstiju i Tuđmana mlađeg jer je bio šef obavještajne službe u to vrijeme, rekao je Izetbegović


RASTA JE PRIVEDEN U POLICIJU ZBOG VODITELJA: A Ana Nikolić je već imala VELIKE PROBLEME s policijom - medio.rs | Internet medij | www.medio.rs\nObjavljeno: 20.04.2017 | 13:43Izvor: Blic\nAna Nikolić uglavnom je imala problema sa zakonom zbog alkohola, a poznata je i po tome da ume da se posvađa, a kako je sama priznala, i da se potuče.\nPevačica je najviše problema imala sa alkoholom pa je tako prvi put uhapšena zbog vožnje u pijanom stanju 2006. Ona se zajedno sa majkom, u gluvo doba noći, vraćala iz kluba.\n"Policija me je te večeri dva puta zaustavljala i kada su me zaustavili treći put mislila sam da je u pitanju skrivena kamera. Nije bila šala u pitanju, a policijska kontrola nas je stigla. Rekli su da moraju da podnesu prijavu zato što sam bežala", ispričala je Ana tada.\nPrilikom policijske kontrole Nikolićeva je vređala policajce. Ona je, naime, bila na suvozačevom mestu, a njen brat Marko je upravljao vozilom. Kada ih je polcija zaustavila ona je počela da se raspravlja sa njima.\n"Bili smo na snimanju spota i posla toga smo želeli da proslavimo uspeh. Bilo nas je dvadesetak i svi smo malo popili. Moj brat Marko je vozio auto, a ja sam bila na suvozačevom mestu. Marko je počeo da se svađa sa njima, a ja sam samo želela da zaštitim brata. Privedena sam zbog napada na policajce, a Marko zbog napada i vožnje u pijanom stanju. Ma nije se desilo ništa strašno svi smo mi živi ljudi", ispričala je tada Ana..\n"Svađamo se nenormalno, da ne kažem da se tučemo ponekad", rekla je tada Ana.\nInače, mediji su prošle godine pisali da su se Ana Nikolić i njen suprug Rasta potukli.


Delfini razgovaraju kao ljudi - 13.09.2016, Sputnik Srbija\nRuski naučnici tvrde da su po prvi put uspeli da snime razgovor između delfina. 13.09.2016, Sputnik Srbija\ndžošua je prilično uobražen primerak ljudske vrste kome se ne dopada ideja o posedovanju svesti i kod neke druge vrste na Zemlji. možda je zabrinut zbog dodatne ugroženosti svoje IZUZETNOSTI zbog koje su do sada mnogi životi postradali ili čak istrebljeni sa lica ove zajedničke planete. sasvim je logična pretpostavka o postojanju prelaznih oblika živih vrsta od onih koje uopšte ne poseduju svest i sposobnost čavrljanja do one koja to poseduje u maksimalno poznatom obimu.\n© Sputnik / Evgeniя Novoženina / Uđi u foto-galerijuDelfini na otvaranju Centra za plivanje sa delfinima u Centru okeanografije i biologije mora Moskvarijum u Moskvi\n29 Avgust 2016, 12:08\n14 Septembar 2016, 01:45\n14 Septembar 2016, 05:50


ŠUŠKA SE DA OTAC RADE MANOJLOVIĆ JEDVA ČEKA SVADBU ĆERKE I STANKOVIĆA: Obradovala porodicu kad je obnovila vezu sa Milanom?!\nPevačica Rada Manojlović i njen kolega Milan Stanković navodno su se pomirili iako je to do skoro malo ko očekivao.\nNaime, kako pišu domaći mediji, otac Radmile Manojlović posebno je dobro dočekao vest da se Rada vratila poznatom kolegi i kada se ona nedavno pojavila u rodnom selu Četereže iskoristio je navodno priliku da sedne sa ćerkom i obavi ozbiljan razgovor u kojem je navodno upozorio da ne napravi istu grešku ponovo.\n– Rada je mnogo obradovala svog oca kada mu je saopštila da se pomirila sa Milanom koji je sada potpuno drugačiji čovek, okrenut veri i Bogu i vrlo često obilazi manastire gde ostaje po nekoliko dana. Radi to čak i ne smeta, već ga i podržava u svemu tome jer primećuje koliko mu prija. Rada je nedavno posetila Četereže, ali bez Milana jer je on tada provodio pet dana u jednom manastiru. Otac Radmile Manojlović Rade to je iskoristio za razgovor sa ćerkom – naveo je blizak izvor pevačice, prenosi “Story” i dodao da je on veoma uplašen da mu ćerka ne ostane sama pa je pritiska da se što pre uda za Milana.\n– Otac Radmile Manojlović rekao joj je da nema potrebe da odugovlači sa vezom. Naglasio je da bi mogla da ostane potpuno sama i neudata ako ostane bez Milana, oseća kao da je na njegovu ćerku bačeno prokletstvo jer nikako da joj se dogodi udaja. On ne može da se pomiri s tim da su sve Radine dosadašnje veze bile duge ali da bi pucale taman kada bi došlo do pitanja braka – takođe je rekao izvor i naveo da je otac Radmile Manojlović nestrpljiv da priča i sa Milanom.\n– Rade će pričati i sa Milanom prvom prilikom kada ga bude posetio i verujem da će i njemu reći da ne čeka predugo na Radine odluke već da počne da planira svadbu – završio je izvor blizak pevačici.


Tragedija na Drini: Utopilo se troje mladih | Mondo Portal\n30. novembar, 03:33\nTragedija na Drini: Utopilo se troje mladih 12 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n20.07.2013. / 19:03 20:30\nTragedija na Drini: Utopilo se troje mladih\nIzvor MONDO/Agencije 20.07.2013. / 19:03 20:30\nNa Drini u bijeljinskom naselju Janja danas su se utopila tri maloletnika.\nPolicija je o nesreći obaveštena oko 16.00 časova.\nNesreća se dogodila na mestu gde se spajaju Drina i kanal Dašnica, na plaži Adakale.\nU potrazi koja je trajala oko sat vremena ronioci kluba "Panteri" iz Bijeljine izvukli iz Drine u Janji tela trojice utopljenih maloletnika.\nU bijeljinskoj policiji agenciji Fena je rečeno da su se utopili O.G. (14), E.C.(15). I.K. (17).\nOčevici kažu da je voda povukla sedmoricu dečaka i da su četvorica spašena.\nOvu tragediju policiji je prijavila ženska osoba. Na mesto nesreće izašao je dežurni tužilac.\nDrugi detalji o nesreći za sada nisu poznati.\nU akciji spašavanja učestvovali su pripadnici Granične policije, Civilne zaštite i ronioci kluba "Panteri".\ndrina bosna i hercegovina nesreće\n21.07.2013. / 09:14\nE kriva Drino sto uze tri mlada zivota sta su ti deca kriva? Roditelji vodite vise racuna o deci.\n21.07.2013. / 02:10\nDeci treba skrenuti paznju da i ako znaju da plivaju da se ne kupaju u duboke i brze reke kao i u jezera sa nepoznatim dnom. Kupati se u rekama i jezerima koja ne poznajete dobro jednako je ludilu.\n21.07.2013. / 01:59\ndanas sam bila na Drini virova koliko hoces a mogu misliti tek na tom mestu gde su se ti decaci kupali tu se sudaraju 2. struje ljudi nisu svesni koliko je to opasno i koliko jakovuku ti virovi. Drina je nemilosrdna nije mesto za dokazivanje i rizikovanje. Nije jos vreme za kupanje jos uvek je ledena govorim iz licnog iskustva, kupali su se samo najiskusniji.


Državi od ″klađenja″ 80 odsto | Politika | DW | 07.02.2009\nDržavi od "klađenja" 80 odsto\nI u Nemačkoj su kockarnice prilično popularan vid zabave. Međutim propisi koji regulišu njihov rad strožiji su nego u drugim delovima Evrope. Pa ipak, „dobit“ u tom poslu ne ostvaruju samo vlasnici kockarnice, nego…\nKasino u Dortmundu\nNemačka ima 82 miliona stanovnika i 90 kockarnica. U njihovoj ponudi mogu se naći igre za stolom, automati ili oboje. 60 kockarnica u Nemačkoj svojim posetiocima nudi kompletan repertoar. Zastupnik interesa Saveza nemačkih kockarnica Mihael Hajn pojašnjava šta Nemci najčešće igraju:\n"Kod igara za stolom rulet je još uvek favorit. 80 do 90 procenata zarade kod takvih igara dobijamo upravo od ruleta. Međutim, nemačke kockarnice zarađuju u poslednje vreme najviše od automata – 70 do 75 procenata od ukupnog dobitka."\nNisu sve kockarnice u Nemačkoj podjednako posećene\nKockarnice u metropolama, kao što su Berlin, Hamburg, Štutgart, Frankfurt ili Dortmund, imaju najviše posetilaca – pre svega zbog velike gustine naseljenosti. Inače, u Nemačkoj su kockarnice odlično raspoređene i najbliža kockarnica udaljena je najviše 150 kilometara od bilo kog mesta u zemlji.\nBroj i način rada kockarnica regulisan je zakonom. Međutim, u obzir treba uzeti i strast igrača. Hajn poredi Nemačku sa drugim državama u Evropi:\n"Svaka nacija u Evropi ima različita pravila za igru i rad u kockarnicama. To se reguliše zakonima. Tako je Englezima važno, koliko ima automata u odnosu na broj stolova za igru. U Nemačkoj je takva proporcija manje važna. U Francuskoj je poker do nedavno bio zabranjen. Ne treba zanemariti ni ulogu mentaliteta. Tako severnjaci igraju ređe nego građani južne Evrope. Tu mislim i na prostor bivše Jugoslavije".\nZakoni o kockarnicama u Nemačkoj su vrlo strogi. Već godinu dana je na snazi takozvana zaštita igrača. Oni igrači, za koje se sumnja da su na putu da postanu zavisni od igre, nemaju pristup kockarnicama. Između ostalog, Nemačka je zemlja koja ubira najveći porez od kockarnica - čak 80 procenata od čiste dobiti kockarnica.\nTrajni link https://p.dw.com/p/GozT


EPBiH otvorila besplatnu punionicu za električna vozila | Autoindustrija | Profitiraj.ba\nEPBiH otvorila besplatnu punionicu za električna vozila\nNa sajmu Energa 2017 danas je Elektroprivreda BiH, u okviru 'Dana Elektroprivrede BiH' predstavila te na raspolaganje stavila punionicu za električna vozila ispred zgrade Direkcije u Sarajevu, koju vlasnici električnih automobila mogu koristiti besplatno.\nOva akcija je urađena u cilju promocije vozila na alterntivna goriva a JP Elektroprivreda BiH je počelo koristiti dva električna vozila koja su i predstavili.\nAdnan Bosović, iz Sektora za strateški razvoj EPBiH je istakao je da su ovi automobili znatno skuplji od drugih, ali i naveo primjer da na 100.000 pređenih kilometara troše do dvije KM električne energije.\nBosović je pojasnio da postoje tri vrste punjenja, koje podržava gotovo svaki električni automobil. Prvi je tokom noći - putem kućne utičnice; drugi, kakav je i ispred Direkcije Elektroprivrede, je srednje brzi punjač putem kojeg se automobil puni nekoliko sati, a treći je ultra brzi način koji automobl puni za 20-ak minuta.


Postojeći kapaciteti za skladištenje tečnih goriva, koji su od strane Vlade Federacaije dodjeljeni Terminalima Federacije d.o.o Sarajevo na upravljanje i raspolaganje, mogu se podijeleiti na nadzemne i podzemne.\n• nadzemni terminali se nalaze u Blažuju, Živinicama, Mostaru i Bihaću. Smještajni kapaciteti tečnih goriva na navedenim lokacijama dati su u donjoj tabeli. Ukupno iznose 117 000 m3.\nTehničko stanje ovih terminala je na vrlo niskoj razini. Potrebna je sanacija i rekonstrukcija, za djelomično ili potpuno dovođenje kapaciteta u funkciju. Visok stupanj neispravnosti je proizvod ratnih djelovanja, neodgovarajućeg održavanja kapaciteta, zastarjelosti opreme, kao i dugogodišnjeg propadanja kapaciteta zbog nedostatka bilo kakvih aktivnosti. U tijeku je provdeba natječaja za izradu projektne dokumentacije u vezi sanacije civilnih terminala.\n• podzemni terminali - Pajtov Han, Misoča, Pokoj, Raštani i Pasci, su preuzeti 2006. godine od Federalnog ministarstva obrane. Njihov ukupni kapacitet iznosi oko 83 000 m3. Ovi terminali su devastirani i minirani, te se trenutno ne može računati na njihovo korištenje. U planu je inicijativa u vezi deminiranja, kako bi se osigurala potrebna financijska sredstva, kao i raspisivanje natječaja za deminiranje.