Tema: Стенограм ЦОУ- издајници, патриоте и сарадници\nNikolić: Meni je žalije nego vama!\nNikolić Jadranku Vukoviću: Ti si najobavešteniji da sam ja agent engleske obaveštajne službe, a da je Boža Delić agent Francuske, je l’ da? uuuTodorović: Jadranko, sedi dole, nisi dobio reč! Vuković: Ja bih zamolio da ne izađe, da razgovaramo do kraja...\nSrpska radikalna stranka je krajem prve dekade septembra doživela svoj politički cunami. Konačni razlaz Vojislava Šešelja i Tomislava Nikolića koji je prekrojio partijsku scenu Srbije za duže vreme. Zato Glas objavljuje najbitnije delove stenograma rasprave na dramatičnoj sednici Centralne otadžbinske uprave SRS od 12. septembra 2008. godine.\nDragan Todorović: Predlažem sledeći dnevni red: Disciplinski postupak protiv članova Centralne otadžbinske uprave Srpske radikalne stranke zbog povrede člana 205 Statuta SRS.\nNa osnovu člana 75, stav 1, alineja 6 Statuta stranke, Predsednički kolegijum SRS predlaže COU da pokrene disciplinski postupak protiv Tomislava Nikolića zbog disciplinskog prekršaja i predlaže izricanje disciplinske sankcije „isključenje iz Srpske radikalne stranke“.\nObrazloženje: Dana 5. septembra 2008. godine, Tomislav Nikolić je Predsedničkom kolegijumu SRS podneo ostavku na funkciju predsednika poslaničke grupe i zamenika predsednika stranke. Nakon toga, formirao je novu poslaničku grupu u Narodnoj skupštini pod nazivom „Napred, Srbijo“, što predstavlja prekrajanje izborne volje građana Srbije i kršenje osnovnih principa parlamentarne demokratije za koju se zalaže SRS. Osim toga, g. Nikolić svakodnevno svojim aktivnostima i nastupima u javnosti iznosi stavove koji su suprotni programu i politici stranke. Uz to je neovlašćeno, iz arhive stranke, izneo stranačku dokumentaciju.\nPre početka diskusije, Gordana Pop Lazić pročitala je pismo koje je Vojislav Šešelj iz Haga uputio članovima COU u kojem je, pored ostalog, naglasio: „Radi se o sukobu između dve ideologije. Sa jedne strane je ideologija SRS, sa druge strane je prozapadna ideologija. To nije nikakva, navodno, mekša, reformisana ideologija SRS, to je ideologija koja je identična ideologiji koju zastupa Demokratska stranka, ako tu uopšte i ima bilo kakve ideologije. U stvari, nju određuju Brisel, Vašington, činovnici iz stranih ambasada i oligarsi poput Miškovića i Beka“.\nPismo je pozdravljeno aplauzom. Zatim je počela rasprava.\nTomislav Nikolić: Baš da ne prođe bez ijedne reči, a moglo bi i tako da prođe. Nisam čuo šta mi se stavlja na teret.\nNa teret mi se stavljaju potezi koje sam vukao zajedno sa Vojislavom Šešeljom. Do pre pet dana to su bili zajednički potezi. Lepo je to, dobar ste aplauz napravili, ali Vojislav Šešelj je govorio o onome što smo zajedno radili.\nSamo mi recite sada ovde u oči, vi što govorite svuda sve o meni, a gde sam ja to izdao politiku Srpske radikalne stranke? Ako sam ja sluga evropski, onda smo to zajedno Šešelj i ja jer, gospodo, ja imam pisani tekst da smo zajedno\ndogovorili glasanje, i svi ste bili prisutni, vi koji me najviše napadate. Što tad ne rekoste Vojislavu Šešelju - nemojte, to je izdaja. Jesam li ja to izmislio?\nČetiri godine govorim o kući sa dvoja vrata, što se danas napada na to? Kad je to donosilo glasove, to je bila dobra politika. Kada ima toliko mudrosti u stranci, što me ne opomenuste na vreme da ne pričam o Evropi i o Rusiji, nego da pričam samo o Rusiji?!\nMislio da ste vi to jedva dočekali. Kakav sam ja to izdajnik? Kakav sam multimilijarder? Što ste se obrušili na moju decu? Mislite da ja to mogu da oprostim? Ko je sutra od vas na redu?\nTodorović je prvi svedok svega šta smo proživeli zajedno. Ja cenim njegovo poštenje, kad-tad obiće mu se to o glavu.\nNe vezuje nas više ništa. Ja vas ne mrzim uopšte, nemojte da me mrzite, nemojte da po nalogu bučete, derete se, vičete. Čemu to? Imaćete priliku za političku borbu...\nJa nemam nameru uopšte da vas ubeđujem, niti da bilo koga od vas zovem, baš me briga.\nNemate danas čemu da se radujete, ja se ne radujem uopšte. Ali ne zato što ste vi u pravu, nego smo razbili jedinu snagu. Ako mislite da je to moglo više da se izdrži, pitajte ove ljude ovde šta će biti kroz mesec dana, hoće li moći da izdrže.\nGordana Pop Lazić: Moći će.\nTomislav Nikolić: Da, zato si plakala pre dva dana na mom ramenu i žalila se na sve koji sede oko tebe. Ma baš me briga, neću da se svađam sa vama, nemoj, molim te, Gordana.... Završiću ovo i izaći ću.\nDragan Todorović: Tiše, tiše.\nTomislav Nikolić: A ti, Jadranko, ti si najobavešteniji da sam ja agent engleske obaveštajne službe, je l’ da? A Boža Delić agent Francuske obaveštajne službe.\nDragan Todorović: Jadranko, sedi dole, nisi dobio reč. Sedi dole, Jadranko!\nJadranko Vuković: Ja bih zamolio da ne izađe, da razgovaramo do kraja.\nDragan Todorović: Sedi dole, nisi dobio reč!\nZAŠTO SAMO TADIĆA DRŽIMO NA NIŠANU?\n- Ja ideologiju srpskog nacionalizma poštujem, samo je ne prepoznajem u stranci. Nisam je prepoznao ni kada je Milošević izdao, ni kada je Koštunica izdao i isporučivao ljude u Hag, i kad Tadić izdaje i isporučuje ljude u Hag.\nA mi imamo samo Tadića na nišanu, što nemamo svu trojicu? Jesmo li mi izdali Krajinu, jesmo li mi izdali Republiku Srpsku, jesmo li mi predali Kosovo, ili Milošević? A mi sarađivali s njim i posle toga!\nJesmo li dobili nalog da s Koštunicom nikad ne idemo u koaliciju, kako sad da idemo s njim? Razmislite malo - rekao je Nikolić.\nTomislav Nikolić: A, ja ću da iziđem, ali s tobom da razgovaram više neću jer ti si okrenuo predsednika stranke. Ti i još nekoliko doušnika. Vaši tajni razgovori s predsednikom stranke su doveli do ovoga! E, sad se vi zamislite kakva je bila vaša uloga. Ja sam ga opominjao na konsultante koje ima iz Beograda i na nekoliko žena koje mu dostavljaju podatke o stranci.\nJa se ničega ne stidim šta sam uradio u stranci. Ni jednog sekunda koji sam ovde proveo! Bog zna šta će nas u životu sastavljati ili rastavljati, ali ja nisam izdajnik, vi to dobro znate, niti to mogu da budem. Osamnaest godina, s kim sam ja to proveo? Pa, sa Vojislavom Šešeljem. S kim je on proveo? Sa mnom!\nOvo je sve bilo namešteno da ja izgubim totalno živce, da odlučim jednom da odem iz stranke. Pitaćete se posle: zbog čega sam morao da odem iz stranke. Da sam malo stariji, ne bih se više bavio politikom, jer vi ste ugasili moju želju za bavljenjem politikom, ali niste probudili u meni želju da se borim protiv vas. Meni je žalije nego vama!\nPoslednji put ažurirao/la Alekasandar3 : 01.10.2008. u 08:47\nRe: Стенограм ЦОУ- издајници, патриоте и сарадници\nSmešni su svi sa tim kobajagi patriotskim fazonima... otadžbinska uprava. Daj... otimačina za vlast, kakav patriotizam bre.\nOriginal postavio UltraZvuk Smešni su svi sa tim kobajagi patriotskim fazonima... otadžbinska uprava. Daj... otimačina za vlast, kakav patriotizam bre.\nBice da ti ipak projektujes sopstveni manjak patriotizma pa ti neverovatno deluje i sama ideja tog patriotizma.\nPatriotizam je u delima, a ne u busanju u grudi i vikanje JA SAM SRBIN.\nDa su radikali patriote, ne bi kočili sav mogući napredak ove zemlje svojim glupostima i ispadima, kletvama i baljezgarijama. I da naglasim, nisam član nijedne stranke, niti ću biti, jer ne podržavam nikoga u tom smislu. Kapiram da ima mnogo njih koji se ugrađuju i ćopaju... Samo me kao građanina ove zemlje i poreskog obveznika nervira ponašanje magaraca za govornicom, zbog kojih se ne usvajaju zakoni o šengenu, bezbednosti saobraćaja, jer oni non stop drndaju o nekim poslovnicima i koješta... Izgubili smo već toliko vremena, zar treba i dalje da ga gubimo zbog kojekakvih patriota koji veze nemaju ni sa čim?\nSvi zakonski predlozi trenutne vlasti su losi i sto se manje predloga ove nenarodne vlasti usvoji to je bolje za Srbiju.\nLoše je da se usvoji zakon o saobraćaju i da se smanji broj poginulih? Loše je da se usvoje zakoni da putujemo po belom svetu ko svi normalni ljudi bez vize? Loše je da firme iz Srbije prodaju svoju robu i usluge u EU?\nPa jesi li svestan da isti posao koji u Srbiji naplatiš 10eur i Sloveniji možeš da prodaš za 32 eur? Znaš li koje je to tržište?! Zato nam treba beli šengen, da možemo Slovencima, Mađarima, Rumunima i Bugarima da uzimamo pare. A u suprotnom smeru da uvozimo kola bez carine. Da nije i to loše?\nMolim te daj mi samo argument i ja ću se složiti sa tobom da je loše, ako mi argumentuješ.\nOriginal postavio UltraZvuk Loše je da se usvoji zakon o saobraćaju i da se smanji broj poginulih?\nOvo je los predlog zakona i da si malo citao znao bi i ti to.\nOriginal postavio UltraZvuk Loše je da se usvoje zakoni da putujemo po belom svetu ko svi normalni ljudi bez vize?\nOvo uopste ne zavisi od nas i to je zamazivanje ociju javnosti.\nOriginal postavio UltraZvuk Loše je da firme iz Srbije prodaju svoju robu i usluge u EU?\nNe, lose je da se roba iz EU prodaje bez carina u Srbiji i da se tako pune dzepovi uvoznickom lobiju.\nMolila bih te da promeniš tekst trenutne aktivnosti "uterujem blagodet evroslinavcima". Takođe bih te molila da ne komentarišeš ovaj zahtev, u slučaju da se oglušiš, proslediću zahtev moderaciji, te će oni to učiniti umesto tebe.\nZakon o saobraćaju: Bolji je novi, nesavršeni, nego postojeći, to je sigurno.\nZakoni o putnim ispravama i šengenu: naravno da od tebe ne zavisi. Očigledno nisi nigde ni putovao, jer da jesi, video bi kako nas gledaju, pa bi shvatio neke stvari.\nUostalom, kome sam ja našao da pričam... sedite i pljujte državu, ona vam je i tako kriva za lične frustracije.\nA ovo za carine - da komšiji crkne krava!\nBolje da plaćamo kola 20% skuplje, nego da uvoznik zaradi. Pa ti stvarno smešan.


RASTANAK RANIJERIJA I SAMPDORIJE: Iskusni stručnjak odlazi posle Parme | Novosti.rs\nRazlog odlaska nije finansijske prirode, već je program kluba za budućnost, kojim nije zadovoljan nekadašnji trener Čelsija i Lestera, navodi se u izveštaju.\nPoslednja utakmica na klupi Sampdorije biće mu duel sa Parmom u subotu.\nRanijeri je na klupu tima sa Marasija stigao u januaru 2019. godine, zamenivši Eusebija di Frančeska.\nMESI ZAVRŠIO SEZONU: Da li je ovo najava odlaska sa Nou Kampa?\n21. 05. 2021. u 14:53\nNAJBOGATIJI U MINUSU 8 MILIJARDI: Ogromni gubici usled pandemije uticali i na prelazni rok\nNa 70 mečeva ostvario je 25 pobeda i Sampdorija je kolo pre kraja prvenstva deveta u Seriji A.\nKlaudio Ranijeri Serija A FK Sampdorija Đenova FK Parma FK Čelsi FK Lester\nODBOJKAŠICE, koje sutra u trećem kolu grupe A igraju sa nejakom Kenijom,sjajne su i na individualnim listama. Korektorka Tijana Bošković je prvi poenter (62), najbolji napadač, 10. server i 12. bloker.\n28. 07. 2021. u 20:37\n15:22 "NOVOSTI" SAZNAJU: Stanari Vidovdanske će moći da uđu u domove i preuzmu svoje stvari\n19:55 CRVENA ZVEZDA - KAIRAT UŽIVO: Crveno-beli pred navijačima jure treće kolo\n21:12 ZVEZDA IMA REZULTAT ZA PROLAZ: Pogledajte golove Kataija i Dionija kojim je srpski šampion poveo sa 2:0 (VIDEO)


Šifra artikla: .202-8210-b1\nŽenski slim fit model farmerica sa ravno padajućom nogavicom. Ovaj model farmerica u crnoj boji ima kopčanje uz pomoć patent zatvarača sa minimalnim detaljima postignutim ručnim šmirglanjem. Komforan model sa ravnim nogavicama idealan je izbor za svakodnevno kombinovanje uz gotovo sve odevne komade.


Mitsubishi Eclipse Cross - Mesto pod suncem - Auto Republika\nNakon kupovine od strane grupacije Renault-Nissan, „zimski san“ završio se za Mitsubishi. Novi kompaktni SUV, Eclipse Cross, verovatno je poslednji autentični Mitsubishi, no da li je to razlog za žaljenje?\n2017. godina bila je veoma je značajna za Mitsubishi. Osim što je proslavio 100 godina postojanja, integrisao se u Renault-Nissan alijansu, time što je veća japanska kompanija preuzela 34 % njegovih akcija. Po rečima odgovornih to je dobra stvar za ovog relativno malog japanskog proizvođača, jer pripadnost jednoj od najvećih svetskih grupacija, doprineće dinamici proizvodnje i boljem plasmanu na tržištu.\nNo kupovina Mitsubishija još je bolja prilika za Renault i Nissan da se dočepaju vrhunske hibridne PHEV tehnologije, primenjene u Outlanderu. Svi su znači na dobitku, ostaje da se vidi hoće li to biti slučaj i sa kupcima? Jer noviteti su se poslednjih godina proredili, a i to malo što smo videli samo je dokazalo da je Mitsubishi pre svega marka inženjera, znatno manje dizajnera! Ako ćemo iskreno, ni novi Eclipse ne odustaje od te tradicije, njegov samuraj stil sumnjam da će pronaći brojne poklonike na Starom kontinentu.\nUkoliko je verovati proizvođaču, dizajneri su bili inspirisani čuvenim kupeom Eclipse (prodat u 1,4 miliona primeraka između 1990 i 2012.), malo poznatim u Evropi. Neka im bude, no ja obrise kupea u ovom SUV vidim samo u snažno podsečenom zadnjem delu, s dvostrukim staklom. Naime, peta vrata po sredini su „presečena“ velikom svetlosnom grupom, nalik na spojler, što će jedni smatrati atraktivnim detaljem, a drugi čistim kičem! Stvar ukusa, presudite sami, no činjenica je da sjaji kao božićna jelka kada se pritisne kočnica.\nDva bočna i središnje LED svetlo se sada spajaju u jednu celinu, po čitavoj širini vozila. Iako ne u toj meri, izvesnu originalnost poseduje i prednji deo, no ovde je svima jasno da se radi o jednom Mitsubishiju. Sav „zašiljen“, s tradicionalnom hromiranom maskom, te ogromnim i nesvakidašnje dizajniranim svetlima za maglu, Eclipse deluje znatno „egzotičnije“ od evropskih predstavnika. Kojih pitate? Verujem da je dovoljno reći kako ima 4,4 metra dužine, samim tim jasno vam je da konkurenata ima „k’o šaše“. Moj „asistent“ Stephan (prijatelj koji mi ponekad pomaže u realizaciji testova i fotografija) doterao mi je jedan Peugeot 3008, tek da povučemo par paralela, kao što je mogao dovesti i Renault Kadjar, Citroen C5 Aircross, Nissan Qashqai, Jeep Compass, Kiju Sportage, Opel Grandland X, Seat Atecu, Hondu C-HR… A kad smo kod ovog poslednjeg, nešto mi govori da su dizajneri Mitsubishija bili posebno inspirisani njime, s tim da su posao odradili mnogo grublje, kao sekirom!\nŽelim da kažem da su forme kod Eclipse oštre, bez finih i suptilnih oblina, a sve u želji da se se istakne njegov „divlji“, avanturistički duh! Jer, osim što je proslavio stogodišnjicu postojanja, Mitsubishi je obeležio i 80 godina od prvog 4WD pogona. No iako specijalista za pogon na sve točkove, morao se adaptirati modnim trendovima, pa je tako Eclipse u ponudi i sa samo prednjom „vučom“.\nIzvesnu originalnost iskazanu spolja, Mitsubishi je želeo i u unutrašnjosti. Komandna tabla je tako pomalo bizarna, u obliku slova „V“. Centralni deo je ispupčen prema putnicima, kao kačket, s gornjom polovinom rezervisanom za instrumente, odnosno donjom za komande. Recimo odmah, razbacane su svugde po unutrašnjosti, poneke, kao za putni računar, skrivene i ispod upravljača. Radi se o mehaničkim tasterima, koje pronalazimo i kod ostalih modela kuće, i koji će posve sigurno funkcionisati i nakon desetak godina eksploatacije…\nNedostaje ipak jedan, po meni veoma važan – za jačinu zvuka. Za vozača je na levom paoku upravljača (previše sićušan), dok je na centralnom ekranu numerički. Tek zadnjeg dana test vožnje, posve slučajno, ukapirao sam da se zvuk može podešavati i na takozvanom „Touchpadu“ (taktilna pločica kao kod laptopa), ali s dva prsta (sa jednim se biraju funkcije)!\nU Mitsubishiju su izgleda veoma oprezni s preteranom upotrebom ekrana, izuzmemo li centralni, pre svega namenjen multimediji, gotovo sve je po „starinski“. Mislim pre svega na velike i pregledne analogne instrumente, retki modni detalj odnosi se na spomenuti „Touchpad“, s kojim se biraju funkcije na ekranu, isto tako osetljivom na dodir. U našem slučaju smešten je iza manuelnog menjača, pored kojeg je klasična ručna kočnica. Kada je automatski, ova je električna, te je „Touchpad“ bolje pozicioniran, desno od njega. Sve ostalo je dobra stara škola automobilizma, računajući i poziciju za upravljačem.\nMitsubishi je uz analogne instumente dodao „head up“ displej (od drugog završnog nivoa), u vidu parčeta providne plastike, koje po startovanju motora (na „dugme“) izađe iz gornjeg dela konzole. Na prvi pogled ručica ručnog menjača mi se učinila preterano dugačkom i uzdignutom, no tako je na samo desetak santimetara od upravljača, nadohvat ruke, nešto kao kod reli automobila. Udobno smešten u široka kožna sedišta, s električnim komandama i grejačima (serijska oprema za voženi Intense), opipavam plastiku, evidentno znatno kvalitetniju nego li kod manjeg brata ASX-a. Dobar deo je od mekane, malo i od crne lakirane, kao i jeftine sive metalizirane. „Bof“, kako to vole da kažu Francuzi (izraz koji označava apatiju, odnosno prosečnost), nije loše ali video sam i bolje kod konkurencije, računajući i gore spomenuti Peugeot 3008.\nS druge strane, praktični aspekt je za svaku pohvalu, brojne pregrade i boksovi, velike zapremine, olakšavaju svakodnevnicu. Pozadi, na zadnjim sedištima, sledi prijatno iznenađenje. Sa samo 4,4 metara Eclipse nudi putnicima retko izdašan prostor za kolena (osetno prostraniji od 3008), uz podešavajući nagib naslona. Klupa je podeljena na dve trećine i oba dela su smeštena na klizačima, s amplitudom pomeranja od dobrih dvadesetak santimetara. U voženom primerku putnici imaju pravo i na parče neba (dvostruki panoramski krov s električnom komandom), kao i grejače na sedištima i dvojnu USB konekciju.\nZapravo Mitsubishi je posvetio posebnu pažnju zimskim uslovima vožnje, pored navedenih grejača sedišta ubacili su ih u obruč upravljača, kao i zadnje i prednje vetrobransko staklo. Sigurno ne bez razloga, zahvaljujući integralnom pogonu, Eclipse će sigurno biti često viđen u planinskim predelima. Priču o enteriju završimo prtljažnikom, veoma skromnog kapaciteta. Proizvođač navodi dve zapremine, a maksimalno odgurnutom klupom od 341 litra, odnosno 448 litara kada se približi prednjim sedištima (3008 uvek ima 520 litara). Pažnja, u ovakvoj konfiguraciji prostor za noge prolazi kod dece nižeg uzrasta, ne i za odrasle osobe! Razloge za ovako skroman prtjažnik treba tražiti u integralnom pogonu, kao i ogromnom bas zvučniku u desnom boku. Sastavni je deo kvalitetnog hi-fi sistema Rockford Fosgate, od ukupno 9 zvučnika. Naravno da se zapremina može povećati obaranjem naslona, no ni tada ne prelazi 1.222 litra.\nZa većinu evropskih tržišta Eclipse je opremljen s dva agregata, potpuno novim benzinskim 1.5 MIVEC i dobro poznatim dizelom od 2.2 litra. Nama je zapao benzinac, u paru s novim ručnim šestostepenim menjačem. Jeftiniji je od automatskog CVT za 1.000 evra, koji je za ovu priliku snabdeven sa 8 virtuelnih stepeni prenosa. Tek da se zna, ukoliko je Eclipse s integralnim pogonom obavezno je u sprezi sa njim, s tim da se, kako bi se izbeglo preterano proklizavanje, poznato kod ovakve vrste menjača, prenosi mogu menjati i ručno, „šapama“ pored upravljača.\nNo vratimo se našem agregatu, skromne zapremine ali ubedljivih performansi, zahvaljujući vrhunskoj tehnologiji. Sav od aluminijuma, s dvostrukom „bregastom“, turbo punjačem, direktnim ubrizgavanjem, promenjivom distribucijom ventila…, razvija 163 ks pri 5.500 o/min.\nUtisci su sledeći: ekstremno diskretan i s velikom kulturom rada, posve je na nivou očekivanja. Drugo, pokazao se veoma elastičnim, maksimalnih 250 Nm razvija na nepunih 2.000 obrtaja, dozvoljavajući tako dinamičnu vožnju bez „navlačenja“ u obrtaje. Da ne dužim, prijatan blok, podjednako talentovan u nižem i u visokom režimu rada, ali poprilično „žedan“. Dobro, sa 1.445 kilograma, Eclipse nije u „pero-lakoj“ kategoriji (oko 150 kilograma više od 3008 1.6 THP/165), što evidentno utiče na potrošnju i performanse. Prilikom ubrzanja iz mesta pomalo je trom, Mitsubishi navodi 10,3 sekunde, što je paradoksalno za sekundu više nego li sa CVT menjačem!?\nSve u svemu računajte na nekih 9 litara u proseku, koliko troši i na auto-putu, ali ovoga puta zbog loše aerodinamike. Gradska vožnja je relativna stvar, po Parizu je recimo uvek dvocifrena, bez obzira na veoma efikasan Stop&Start sistem.\nZa one koji se kunu u dizele, informacija da se može pronaći na pojedinim evropskim tržištima (koliko sam video na sajtu domaćeg uvoznika nije u ponudi) , no i pored povišene potrošnje, benzinski blok ima svoje prednosti. Njegova mala težina pozitivno se odražava na dinamiku vožnje i upravljanje, koje, iako potpomognuto snažnom električnom asistencijom, dopro „opipava“ put. A puta se ovaj Mitsubishi ne plaši, bez obzira na samo prednji pogon.\nRelativno nizak što se tiče klirensa (183 milimetra), po suvom asfaltu može se voziti veoma temperamentno. Jednim delom na račun udobnosti, jer tvrdo je trimovan, Eclipse ne upija nepravilnosti puta kao pojedini konkurenti, gde pre svega mislim na više puta spomenuti 3008. Bez obzira da li se radi o 2WD ili 4WD, ogibljenje je identično, napred McPherson a pozadi multilink. Vozilo je inače postavljeno na adaptiranoj platformi Outlandera, s relativno velikim međuosovinskim rastojanjem od 2,67 metara.\nNaš je bio „obuven“ u gume dimenzija 225/55 R18 (16 cola za prvi završni nivo). Po vlažnom i klizavom asfaltu je druga priča, prilikom snažnih ubrzanja iz mesta prednji točkovi brzo proklize. O snegu i blatu da ni ne pričamo, te se s pravom možemo zapitati čemu služe SUV vozila ukoliko nemaju pogon na sva četiri točka, posebno ukoliko je ova perfomantna kao kod Mitsubishija? Kod nas za 4WD treba doplatiti 2.667 evra, no kako je ovaj u sprezi s automatskim menjačem, razlika je posve opravdana, posebno ukoliko je suditi po kvalitetima koje su pokazali prethodni modeli s integralnim pogonom.\nTek podsećanja radi, sistem S-AWD (Super-All Wheel Control ) konstantno nadgleda svaki točak pojedinačno, te po potrebi dozira i raspoređuje obrtni moment i kočnu silu. Postoje ukupno tri režima (Auto, Snow i Gravel), adaptirana određenim putevima i okolnostima. Bez da možemo reći nešto negativno u vezi s kočnicama, treba napomenuti kako su kod voženog manje perfomantne nego li kod 4WD. Napred su diskovi od 242 milimetra (270 milimetara uz integralni pogon), pozadi 260 milimetara (265 milimetara), i sa jednim kočnim cilindrom (dva kod 4WD).\nU gradskoj vožnji konstatovali smo ograničenu preglednost, posebno unazad, tako da se prilikom parkiranja mora osloniti na odličan sistem senzora i kamera. Po želji ostaje stalno uključena i u krupnom planu pokazuje desnu stranu vozila. Kroz zadnje staklo (bolje rečeno stakla), pogled je podeljen, po kiši ili snegu čisti se samo mala, gornja površina, dok se donja začas isprlja. Srećom, spoljašnji retrovizori su ogromni, te se može osloniti i na njih.\nPo gradu, odnosno tokom „cool“ vožnje, često sam znao izabrati mod „Eko“, kada se izgubi desetak Nm obrtnog momenta, bez da sam primetio značajniju razliku u potrošnji. Za pred kraj još par reči u vezi s opremom, koja ne bi smela biti znatno različita od tržišta do tržišta. Naime, poznato je da „mali žuti“ ne vole da u „sitna creva“ ispunjavaju zahteva evropskih kupaca, posebno kada se vozila proizvode u Japanu. Najjeftinija verzija Invite poseduje praktično sve što treba „normalnom“ vozaču, što znači da je opremljena svim sigurnosnim sistemima, kao i onim zaduženim za udobnost (automatska klima, pomična zadnja klupa, upravljač i ručica menjača presvučeni kožom, aluminijumski naplaci od 16 cola, pomoć za kretanje na uzbrdici…).\nPočetna cena u Srbiji (akcija od prvog dana prodaje?!) iznosi tako 21.990 evra, dok za najviši završni nivo Intense, koji možete da vidite na fotografijama (kožna sedišta, električni krov…), i to sa integralnim pogonom, treba izdvojiti 29.990 evra. Dobra prilika, jer se isto tako radi o „akcijskoj“ ceni, nižoj za okruglo 6.000 evra! Ukoliko me na kraju upitate za mišljenje, reći ću da me je Eclipse pozitivno iznenadio. Rekao bih ljubav na drugi pogled, nakon sedam dana za upravljačem gotovo sam zavoleo njegove nesvakidašnje Coupe/SUV forme, kao i sve ostalo što se skriva ispod ovog egzotičnog japanskog „kimona“.\nSpoljne dimenzije – dužina, širina, visina: 4.405 x 1.805 x 1.685 mm\nZapremina prtljažnika: 341/448 – 1.222 l\nMasa praznog vozila: 1.425 kg\nMaks. obrtni moment: 250 Nm između 1.800 i 4.500 o/min\nUbrzanje 0-100 km/h: 1o,3 s\nProsečna potrošnja – proizvođač/test: 6,8/9,2 l/100 km\nAkcijska cena, kvalitet izrade, agregat, vozna dinamika, prostor na zadnjoj klupi, 5 godina garancije\nTvrd trim, povišena potrošnja, zapremina prtljažnika, preglednost unazad\ntags: auto-test autorepublika crossover izdvojeno recenzije automobila suv testovi automobila\nprevious DS3 Crossback - Promena pravca\nnext Dacia Duster 1.5 Blue dCi/115 - Eliksir mladosti\nKao nekadasnji vlasnik pravog Eclipse V6 smatram da brukaju oznaku sa ovakvim modelima\nSlažem se sa Jenkijem ovde, ime je od jednog legendarnog kupea i nikako nije smelo da ide na jedan ovakav fenseraj, ali mi se tu nažalost ništa nismo pitali…\nElem, nakon početne odbojnosti ( mislim da je prvi Eklips prodat kod nas završio u mojoj firmi) meni se ovaj auto svideo. Definitivno neka ljubav na drugi pogled.\nDrago mi je što vidim da je njihov motor i dalje nastavio sa tradicijom izuzetnih benzinaca. Malo sam nepoverljiv prema ovim novim turbo benzincima…da vidimo malo šta će vreme reći za to\nKoliko dugo zadržava ovaj okretni moment, do 5000 okretaja?\nDžaba im sve, ovakve greške u dizajnu ne oprastam, ak bih ikad kupovao, odabrao bih konkurenciju, a ovaj bi došao samo ak bih morao radi više sile.\nRado bih ga posedovao!\nU danasnjem svetu, masovne proizvodnje automobilske „konfekcije“, u koju i ovaj model spada, ipak verujem da micubisijevi ljudi znaju da naprave dobar automobil.(malo subjektivnog misljenja jednog vlasnika automobila doticne marke)\nSto se tice dizajna, lepota je u oku posmatraca.\nDa je ljepota u oku promatrača je obična floskula , ono što je lijepo , lijepo je svima i ne treba govoriti o ljepotama ljepote. Problem nastaje kada ljude treba uvjeriti da nešto što nije lijepo, je „lijepo“. Ovaj ne samo da ima problem sa ljepotom,nego i sa funkcionalnošću, jer prerezati onako zadnje staklo je besmisleno, makar imao hiljadu kamera. Ja kad vidim debeo zadnji stup, dobijem ospice. Hiljade stvari se iza njega sakrije, ili sjediš u SUVu i ne vidiš dijete, psa, mačku…džaba senzori, ja sam na Mercedesu udario u stupic direktno sa senzorom, s obzirom na izopačenu Mercedesovu… Pročitaj više »


Sunčev Zrak – Lažne predstave geografskih karata\nFeb 06, 2018Jovana GavrilovićZanimljivosti0\nosnovu geografskih karata stvorili smo odredjene predstave o veličini i obliku kontinenata, poluostrva ili vodenih površina. Uopšte naše vidjenje fizičkog sveta zasnovano je saznanju koje dobijamo iz ovih karata. Pa tako znamo kakav oblik ima Afrika, kako izgledaju oredjeni zalivi, gde se nalaze jezera ili planine. Karte Merkatorove projekcije najčešće se nalaze u upotrebi, ali nažalost one imaju bitan nedostatak jer najviše udaljavaju regije od ekvatora. Na kartama Merkatorove projekcije Afrika (zvog blizine ekvatora) je manja od Grenlanda, dok je u stvarnosti ona oko 14 puta veća. Slično je i sa Kanadom i SAD – Kanada je veća od SAD samo 1,2 puta iako to na karti ne izgelda tako. Zanimljiv je i primer Antartika koji je prikazan kao veliko prostranstvo, iako on to zapravo nije.\nGlavni uzrok problema je projekcija. Naime, teško je predstaviti Zemlju, koja je objekat sferičnog oblika, na jednodimenzionalnoj geografskoj karti. Zato možemo da kažemo, i to bez straha od toga da će nas neko ispraviti, da su geografske karte pogrešne. Zanimljivo je da karta Džona Pola Gudea predstavlja kontinente u realnoj udaljenosti, ali i kod nje postoje neke nesavršenosti.\ngeografske karte kontinenti mapa sveta zabluda\nPredhodni članakTako je govorila Coco Chanel Slijedeči članakPredstavili rezultate projekta i brošuru


Novа knjigа jednog od nаjpoznаtijih srpskih pisаcа Svetislаvа Bаsаre - „Atlаs pseudomitologije“, predstаvljenа je sinoć ljubiteljimа pisаne reči u Biblioteci grаdа Beogrаdа. O knjizi, koju je Službeni glаsnik objаvio u sаizdаvаštvu sа Institutom zа jаvnu politiku, pored аutorа, govorili su direktorkа Službenog glаsnikа Jelenа Trivаn, direktor izdаvаštvа Petаr V. Arbutinа i direktor izdаvаčkog sektorа Institutа zа jаvnu politiku dr Vlаdimir Abrаmović. „Novа Bаsаrinа knjigа već je pokrenulа polemike i izаzvаlа burne reаkcije, jer se njegove knjige uvek željno iščekuju i komentаrišu. Kroz oštro, аli vešto pero kultnog piscа, srpskа istorijа predstаvljenа je nа drugаčiji nаčin. Tаkvа delа su potrebnа jer nаvode nа rаzmišljаnje i preispitivаnje а, iznаd svegа, rаzvijаju kritičko mišljenje, što je osnov rаzvojа svаkog društvа.\nSlužbeni glаsnik ovаkvim izdаnjimа pokаzuje dа se zаlаže zа uvаžаvаnje rаzličitih mišljenjа i time nа prаvi nаčin doprinosi rаzvoju kulture i književnosti“, reklа je direktorkа Službenog glаsnikа Jelenа Trivаn.\nPetаr Arbutinа je istаkаo dа imаmo pred sobom dobru i krаjnje neobičnu knjigu: “Dа smo u drugаčijoj situаciji, mi bismo se ovoj knjizi smejаli, аli očigledno dа nije tаko. U srednjem veku kаžu dа je sluškinjа vlаsti bilа teologijа, kаsnije, stvаrаnjem nаcionаlnih držаvа, to je bilа istorijа, u moderno dobа to je psihologijа. Mi, nаžаlost, do psihologije još nismo stigli.”\nVlаdimir Abrаmović je kаo istoričаr istаkаo nekoliko mitovа prihvаćenih u nаšem društvu kаo istine: “Prvi je Vuk Brаnković koji je sinonim zа izdаjnikа, iаko je dokаzаno dа je umro u zаrobljeništvu zа rаzliku od despotа Stefаnа Lаzаrevićа koji je bio vаzаl. Drugi dobаr primer je ubistvo Obrenovićа koji se percipirа kаo međunаrodnа zаverа, iаko to nije istinа. Treći mit je Svetosаvlje, koje se percipirа kаo vekovnа trаdicijа, а zаprаvo je izmišljeno između dvа svetskа rаtа kаdа se neko dosetio dа bi bilo lepo dа Srbi poštuju Svetog Sаvu.”\nAutor knjige Svetislаv Bаsаrа poručio je dа je dobаr deo oficijelne istorije izmišljotinа, kаo i dа su sve srpske loše političke odluke proizаšle iz tog gаlimаtijаsа.\n“Bombаrdovаnjа su ovde fаktor nаcionаlnih kohezijа. Mi se rаdujemo bombаrdovаnju. Dvа glаvnа dogаđаjа u novijoj istoriji u Srbiji su dvа bombаrdovаnjа - ono čije nаm se obeležаvаnje sаdа približаvа, 24. mаrtа i godišnjicа Oluje. Nismo izvukli pouke ni iz jednog od ovih dogаđаjа. Još uvek ih doživljаvаmo kаo kosmičke neprаvde. Onа jesu neprаvde, bez sporа, аli mi morаmo trаgаti zа njihovim uzrocimа”, kаže Bаsаrа.\n“Nаšа pisаnа istorijа imа 900 godinа, аli zаhvаljujući Vuku, mi možemo dа pročitаmo sаmo o poslednjih 140 godinа. Izgubili smo kontinuitet s prošlošću. Ovа knjigа sаmo otvаrа pitаnjа, nemа odgovorа. Jаsnog krаjа nemа. Sledi nаm dug proces nаvikаvаnjа nа reаlnost”, zаključuje аutor.\n„Atlаs pseudomitologije“ je knjigа kojа preispituje veći deo mitovа ukorenjenih u srpskoj kulturi i istorijskom nаsleđu, koju moždа neće voleti intelektuаlci, аli će je tаjno čitаti, dok će oni drugi misliti dа Bаsаrа ruši nаcionаlne svetinje, ne znаjući dа je tа vrstа svetosti sаmo izokrenutа perspektivа njihovih nаgonа i dubokih zаbludа.


ZVEZDIN PUT DO LIGE ŠAMPIONA! Trnovito i puno "mina" - Crvena zvezda info\nFudbal / 21666 pregleda\nKošarka / 10143 pregleda\nKošarka / 3119 pregleda\nZVEZDIN PUT DO LIGE ŠAMPIONA! Trnovito i puno “mina”\nPosle osvajanja titule, crveno-beli već mogu da analiziraju šta ih čeka u kvalifikacijama za elitno takmičenje\nZvezda 99 odsto preskače 1. kolo kvalifikacija i moguće mine iz Norveške i Kazahstana\nZbog sve boljeg plasmana Srbije na UEFA listi nacionalnog koeficijenta, Zvezda bi kao šampion trebalo da dobije privilegiju da preskoči prvo kolo, međutim, to može da se promeni ako Ligu šampiona osvoji Čelsi (a završi ispod četvrtog mesta u Engleskoj), ili PSŽ (a završi ispod drugog mesta u Francuskoj).\nTrenutno i Čelsi i PSŽ dobro stoje u svojim prvenstvima i deluje da je Zvezda 99 odsto osigurala početak kvalifikacija od drugog kola.\nOve sezone je posebno bitno to preskakanje prvog kola zbog uvođenja novog takmičenja, Konferens lige, jer u slučaju poraza u prvom kolu, onaj ko izgubi, ne nastavlja kvalifikacije u Ligi Evrope, već u Konferens ligi.\nTakođe, već u prvom kolu su i potencijalne mine, prvak Norveške Bode/Glimt, koji je dominantno osvojio titulu ispred Moldea sa 19 bodova prednosti, kao i Kairat, koji je baš pre nekoliko sezona izbacio Zvezdu u kvalifikacijama već u prvom kolu.\nKo čeka Zvezdu u drugom kolu?\nU drugom kolu su rivali još ozbiljniji, a najveća opasnost mogao bi da bude Ferencvaroš, koji je prošle godine igrao Ligu šampiona. Zvezda ima dobar koeficijent i status nosioca za drugo kolo, pa je izbegla najopasnije prepreke u ovom kolu poput Dinama iz Zagreba, Olimpijakosa, Jang Bojsa, Ludogoreca...\nPored Ferencvaroša, potencijalni rivali Zvezde u drugom kolu prema trenutnim plasmanima u svojim ligama su: Šerif, Škendija, Slovan Bratislava, Olimpija Ljubljana, Dinamo Tbilisi, Žalgiris, Flora, Kairat, Budućnost iz Podgorice i dobro poznata Omonija, koja je baš prošle godine izbacila crveno-bele.\nDoduše, Slovan, Ljubljana i Omonija tek treba da potvrde titulu, ali su na dobrom putu, s tim da Omonija ima direktan duel sa Apolonom za titulu u poslednjem kolu.\nOzbiljnije prepreke u 3. kolu\nZvezda je zbog dobrog UEFA koeficijenta osigurala i mesto nosioca u trećem kolu, pa su joj tako potencijalni rivali za taj deo kvalifikacija prema trenutnom stanju u ligama širom sveta: Ludogorec, Steaua/Kluž, Karabag/Nefči, Makabi Tel Aviv, Malme i Legija.\nTitulu su osigurali Legija i Malme, na korak od matematičke potvrde je i Ludogorec, dok će se do poslednjeg kola odlučivati da li će u Rumuniji titulu osvojiti Steaua ili Kluž, Karabag ili Nefči u Azerbejdžanu ili Makabi Tel Aviv i Makabi Haifa u Izraelu.\nI protiv njih je Zvezda favorit za prolaz dalje, ali to bar na papiru neće biti u potencijalnom plej-ofu, ukoliko preskoči prve dve prepreke.\nNajteži protivnici u plej-ofu\nMoguć duel bratskih klubova u plej-ofu; Foto: Marko Jovanović\nZvezda nema dovoljan koeficijent da već sada bude sigurna da će biti nosilac u plej-ofu, pa će joj mogući rivali biti Salcburg, Dinamo Zagreb, Slavija Prag i Olimpijakos.\nPošto u početnim kolima kvalifikacija bude i mnogo iznenađenja, može se dogoditi i da Zvezdi odgovaraju neki rezultati i porazi ekipa koje imaju bolji koeficijent od nje, a ukoliko budu viđena dva takva iznenađenja, pa Dinamo Zagreb, Olimpijakos, Slavija Prag i Jang Bojs ne stignu do plej-ofa Lige šampiona, crveno-beli bi mogli da se nađu među nosiocima i time bi izbegli najteže moguće rivale poptu Salcburga i time bi im vrata Lige šampiona bila širom otvorena.


muzeji-admin - april 17, 2019 april 27, 2019\nStalna postavka predstavlja antologijska dela jugoslovenske moderne umetnosti prve polovine XX veka, u jedinstvenoj postavci koju je osmislio sam Pavle Beljanski. Remek-dela poput "Crvene terase" Milana Milovanovića, "Kupačice" Jovana Bijelića, "Doručka na travi"Save Šumanovića, "Starog Bara" Peđe Milosavljevića ili "Žetve" Milana Konjovića samo su mali deo bogatstva izloženog u prvoj namenski sagrađenoj muzejskoj zgradi za zbirku jednog kolekcionara, prema projektu Iva Kurtovića.\nOd 13. do 19. maja od 10 do 22 časa: Izložbom "Priča o dvoje umetnika: Ljubica Sokić i Bogdan Šuput", autorke Marte Đarmati Spomen-zbirka Pavla Beljanskog obeležava 105 godina od rođenja dvoje stvaralaca, kao i desetogodišnjicu smrti Ljubice Sokić. Postavka je zamišljena kao omaž u čast dvoje generacijski bliskih umetnika, koji su pripadali predratnoj generaciji srpskih slikara. Obuhvata 55 umetničkih dela i neke od ličnih premeta, prikazujući njihove životne i stvaralačke paralele. U sklopu izložbe je i postavka radova učenika Škole za dizajn „Bogdan Šuput“ inspisiranih pričom o dvoje umetnika i njihovim delima, kao jedan od vidova obeležavanja Omladinske prestonice Evrope Novi Sad 2019 – OPENS.\n13. maj u 19 časova: Dokumentarno veče "Ljubica Cuca Sokić" - Dokumentarna TV emisija o slikarki Ljubici Cuci Sokić iz serijala Slikari i vajari (RTV Beograd, 1986), reditelja Gojka Škarića, uz prateće arhivske sekvence, mnoštvo prikazanih radova i priču umetnice, pruža slikovit uvid u njen razvojni put u pravcu dosezanja „čiste slikarske forme“ i u stvaralaštvo koje predstavlja nezaobilazni deo nacionalne moderne umetnosti HH veka. Po svom sadržaju emisija se nadovezuje na tekuću izložbu na kojoj je Cuca Sokić zastupljena sa 28 radova i nekoliko ličnih predmeta iz Dokumentarnog fonda Spomen-zbirke Pavla Beljanskog.\n14. maj u 10 časova: Kamišibaji predstava - Studenti Visoke škole strukovnih studija za obrazovanje vaspitača, Novi Sad će u okviru ispitnih priprema izvesti kamišibaji predstavu. Kamišibaji je svojevrsni papirni teatar, japanska veština pričanja priča uz pomoć ilustracija, koja vuče korene iz 9. ili 10. veka, ali se u današnjem obliku razvila krajem 1920-tih godina. Priče o prijateljstvu, u skladu s temom aktuelne izložbe, kamišibaji izvođači će pripovedati deci uz pomoć prenosive pozornice i ilustrovanih kartica. Svoje utiske i emocije o umetničkim delima i odgledanoj predstavi, deca PU „Radosno detinjstvo“ biće u prilici da iskažu u okviru likovne radionice. Nastali radovi biće izloženi za vreme Evropske noći muzeja (18. maj), kao i u nedelju, 19. maja. Program se realizuje u saradnji sa: mr Jovankom Ulić, Visoka škola strukovnih studija za obrazovanje vaspitača, i Jelenom Tišmom, Predškolska ustanova „Radosno detinjstvo“ Novi Sad.\n14. maj u 18 časova: Otvoreni atelje - U izložbenom prostoru Spomen-zbirke studenti Akademije klasičnog slikarstva i Učiteljskog fakulteta (Univerzitet EDUCONS) prikazaće posetiocima proces nastajanja njihovih radova inspirisanih delima iz kolekcije Pavla Beljanskog.\n15. maj u 19 časova: Čas večernjeg akta - Ljubica Sokić i Bogdan Šuput su tokom školovanja u Umetničkoj školi u Beogradu pohađali i časove večernjeg akta koje im je držao Nikola Bešević. Na tom predmetu radili su se crteži akta po modelu na papiru manjeg formata i raznim tehnikama (grafit, ugljen, tuš, itd). Ograničeno vreme rada na studiji ili krokiju, mali format i transpozicija oblika pod igrom svetlosti i senke imali su cilj da kod studenata utiču na razvoj anatomske osnove crteža ali i na njihovu kreativnost uopšte. U Dokumentarnom fondu Spomen-zbirke čuva se nekoliko verzija Šuputovog linoreza pod nazivom Na času večernjeg akta iz 1934. godine, na osnovu kojih je osmišljena radionica večernjeg akta u okviru aktuelne izložbe. Program se realizuje u saradnji sa: Đorđem Markovićem akademskim grafičarem, Udruženje građana „Umivanje“.\n16. maj u 18 časova: Otvoreni atelje studenata Akademije klasičnog slikarstva i Učiteljskog fakulteta Univerziteta EDUCONS, Sremska Kamenica.\n16. maj u 20 časova: Klavirski resital - Klavirski resital Vojislava Perućice u okviru manifestacije "Muzeji za 10", predstaviće dela kompozitora zastupljenih u kolekciji ploča Pavla Beljanskog, koju je ovaj pasionirani ljubitelj umetnosti, godinama uobličavao i najčešće slušao.\n17. maj u 10 časova: "Čitaonica u muzeju: Čarobni svet ilustracije" - Zaintrigirni saznanjem da je čuvena slikarka Ljubica Cuca Sokić ilustrovala knjige za decu, baš kao i mnogi drugi umetnici, bavićemo se jednom od mnogobrojnih tema koje spajaju književnost i likovnu umetnost – ilustracijom. Program se realizuje u saradnji sa: Katarinom Novaković, Dečje odeljenje gradske biblioteke u Novom Sadu.\n17. maj u 14 časova: Trening jednakosti za zaposlene - Trening zaposlenih po pitanju invalidnosti igra važnu ulogu u razvitku jednakih pristupa osoba sa invaliditetom i od izuzetnog je značaja za pozitivne promene unutar muzejskih institucija. Predavanje će održati Mirko Knežević, saradnik Društva tumača i prevodilaca za znakovni jezik. Trenig ima za cilj da pomogne zaposlenima da sa više samopouzdanja pristupe osobama sa invaliditetom, primenjujući korisne savete o tome kako koristiti pravila ponašanja prihvaćena od strane osoba sa invaliditetom dok komuniciramo i kako osobe sa invaliditetom doživljavaju organizaciju unutar muzeja i usluge koje bi trebalo i moraju da dobiju. Program se realizuje u saradnji sa: Društvom tumača i prevodilaca za znakovni jezik.\n17. maj u 18 časova: Otvoreni atelje studenata Akademije klasičnog slikarstva i Učiteljskog fakulteta Univerziteta EDUCONS, Sremska Kamenica.\n18. maj od 10 do 22 časa: 15. Evropska noć muzeja 2019.\n- Stalna postavka Spomen-zbirke Pavla Beljanskog\n- "Dodirni i oseti" – taktilna postavka\n- Izložba "Priča o dvoje umetnika:Ljubica Sokić i Bogdan Šuput"\n- Postavka učesnika radionice i Kamišibaji predstave\n- "Noć knjiga" – muzejski katalozi, razglednice, suveniri u ponudi\n18. maj od 10 od 24 časa: Otvoreni dečji kutak Spomen-zbirke Pavla Beljanskog.\n18. maj u 17 časova:"Dela iz/van muzeja"sa umetnicom Aleksandrom Rešnjak Pešić i đacima Škole „Bogdan Šuput“. Kreativna radionica na Trgu galerija sa nekadašnjom učenicom Škole za dizajn „Bogdan Šuput“, danas afirmisanom umetnicom, u koju će se uključiti i sadašnji polaznici ove škole, ujedno i učesnici u realizaciji aktuelne izložbe o Ljubici Sokić i Bogdanu Šuputu. Zajedničkim snagama, na parkingu ispred muzeja oni će naslikati svoje verzije po uzoru na odabrana umetnička dela iz izložbene postavke.\n18. maj u 18 časova: Univerzitet EDUCONS - U 15. Evropskoj noći muzeja Univerzitet EDUCONS predstavlja se radovima studenata Akademije klasičnog slikarstva i Učiteljskog fakulteta u okviru Otvorenog ateljea. Prvi put Fakultet za digitalnu produkciju ovog Univerziteta nastupa sa radom u imersivnoj virtuelnoj realnosti (VR) Nadrealni prostori (2018/2019), autora Dejana Langa, apsolventa FDP-a.\n18. maj u 19 časova: "Dela za muzej" dečja radionica - "Umetnička škola – u svetu ateljea". Inspirisana pričom o dvoje čuvenih umetnika Ljubice Sokić i Bodana Šuputa, koji su se upoznali, družili i zajedno školovali u ateljeima Umetničke škole u Beogradu, deca će crtati u okruženju izložbe njihovih radova stvarajući nova dela – za muzej.\n18. maj u 20 časova: Lutkarske predstave i pozorište senki - Studenti Visoke škole strukovnih studija za obrazovanje vaspitača i ove godine u okviru ispitnih priprema imaju nimalo lak zadatak – da pred publikom Evropske noći muzeja izvedu nekoliko bajkovitih lutkarskih predstava, ali i priča za pozorište senki. Program se realizuje u saradnji sa: Visokom školom strukovnih studija za obrazovanje vaspitača, Novi Sad.\nRadno vreme u toku manifestacije: od 10 do 22 časa, u subotu 18. maja od 10 do 24 časa, u nedelju od 12 do 18 časova


Pomoć našem sugrađaninu Darku Janikoviću - Peticije.online\nPodeli na Fejsbuku (1662)\nNaš sugrađanin, Darko Janiković, se nalazi u nezavidnoj finansijskoj situaciji. Još kao dete, sticajem nepovoljnih životnih okolnosti, ostao je bez krova nad glavom i bez sredstava za egzistencijalne potrebe. Od tada živi od osećaja empatije koji izaziva u drugim ljudima. Živi u teškim uslovima, a povremeno radi pomoćne poslove u ugostiteljskim objektima, što mu nije ni približno dovoljno prihoda za osnovne životne potrebe.\nS obzirom na to da je Darko jedna od omiljenih ličnosti u Zaječaru i da je uvek nasmejan, vedrog duha i spreman da nesebično pomogne drugim ljudima, predlog je da mu Opština Zaječar pomogne da dobije krov nad glavom koji će najzad moći da nazove svojim domom, kao i određena sredstva za život na mesečnom nivou, ili stalno zaposlenje, jer on to zaslužuje. Zamolila bih sve ljude dobre volje da podrže ovaj predlog svojim potpisom.\nJelena Trajković Kontaktirajte autora peticije\nPotpisujući ovlašćujem Jelena Trajković da preda informacije koje pružam na ovom obrascu onima koji imaju ovlašćenja po ovom pitanju.\nDodajte peticiju "Pomoć našem sugrađaninu Darku Janikoviću" ovom spisku


Izvršni savjet Uneska podržao prijem Kosova | Trebinje Live\nIzvršni savjet Uneska podržao prijem Kosova\nIzvršni savjet Uneska podržao je većinom glasova prijem samoproglašenog Kosova u tu organizaciju UN, javila je Radio-televizija Srbije.\nZa današnju odluku glasalo je 27 od 58 člasnica tog tijela, a po 14 je bilo protiv i uzdržano.\nKonačnu odluku o prijedlogu za prijem samoproglašenog Kosova donijeće Generalna konferencija Uneska, koja zasijeda od 3. do 18. novembra.\nGeneralnu konferenciju čine predstavnici 195 zemalja, a za donošenje odluke potrebna je dvotrećinska većina.\nDanašnja odluka Izvršnog savjeta Uneska uslijedila je poslije pauze u sjednici, koja je određena, na zahtjev Kube, nakon što je odbijen zahtjev predstavnika Rusije i Kube da sjednica bude odgođena.\nPredsjedik Izvršnog savjeta odbio je zahtjev za odgađanjem sjednice na kojoj se raspravlja o prijedlogu Albanije i grupe država za prijem Kosova, pod obrazloženjem da je inicijativa o odgađanju zakasnila.\nKosovo je na sjednici Izvršnog savjeta Uneska predstavljeno bez simbola, a, kako je javio RTS, u salu u kojoj se održava sjednica na kratko je ušao ministar spoljnih poslova samoproglašenog Kosova Hašim Tači.


Posle Novaka Đokovića svi žele nekretninu u ovom selu – Zenski Magazin\nPosle Novaka Đokovića svi žele nekretninu u ovom selu\nby admin November 3, 2021, 12:25 pm 1.2k Views\nSelo Pavlovci najmanje je selo rumske opštine. U selu ima 170 kuća, a u poslednje vreme cena nekretnina i zemljišta značajno je skočila.\nKoji je uzrok porasta cena u ovom mirnom selu kraj Kudoškog jezera, istražuje Sremska televizija.\nNajmanje selo rumske opštine, Pavlovci ima 250 stanovnika čija je prosečna starost oko 45 godina. Godinama je selo bilo poznato, kako Pavlovčani vole u šali da kažu po prvom kružnom toku u Sremu, ali se u proteklih par godina situacija znatno promenila, prenosi RTV.\nDolaskom svetski poznatog tenisera Novaka Đokovića a zatim i drugih ljudi koji su prepoznali potencijal Pavlovaca i jezera kraj sela, potražnja za zemljištem i nekretninama u selu je skočila. Pavlovčani kažu da sreću nove komšije i da veruju da su upravo oni zaslužni za popularnost Pavlovaca.\nPrema rečima predsednika Saveta Mesne zajednice “Pavlovci” Dražena Gajića potražnja je znatno veća, ali je broj trošnih kuća koji je na prodaju mali jer selo ima ukupno 170 kuća koje su većinom obnovljene nakon Drugog svetskog rata. Manja ponuda i veća potražnja formula je da cena nekretnina u Pavlovcima bude na zavidnom nivou.\nPavlovčani se nadaju da će ovaj trend da se nastavi, i da je ovo korak koji vodi kako novim šansama za zaposlenje tako i povećanju priraštaja u ovom selu koje trenutno ima 6 đaka u 4 razreda koliko ima osnovna škola u selu.


Kirjos je poslednjih meseci opravdao status "lošeg momka" u tenisu, počinje britanski Metro priču o Mekinroovoj "odbrani Noleta". I, ta priča ide ovako:\nPomenuti 24-godišnji Australijanac je nazvao Đokovićeve proslave, kada "baca srce" svakoj tribini sa navijačima, "potezom kojim je pokazao da savija kičmu pred navijačima, dodvoravajući im se", a Nadala je nazvao "dosadnim zloćom". U istoj toj sedmici je diskvalifikovan zbog bacanja stolice na teren u Rimu. Ponašanje mu se nije popravilo po prelasku na igrališta sa travnatom podlogom. Izvređao je sudije i navijače tokom nastupa na Kvinsu, a kada je upitan da li bi i za koje potrebe tražio savet od Đokovića, koji mu je to ponudio pre nekoliko godina, rekao je "da ne vidi zašto bi to radio". Zbog onih incidenata morao je da plati oko 15.650 evra kazne, ali je odbio da odustane od svađalačkog manira, istučići da "neće da se promeni", te da je "samo iskren".\nMekinro, legenda američkog i svetskog tenisa, poznat i sam po svađama sa sudijama i neočekivanom ponašanju tokom mečeva, ne vidi poentu u onome što mladi Australijanac radi, naročito ne u tome što kritikuje Novaka Đokovića:\n"Znate, ima onih koji kažu da je bilo koje pojavljivanje u medijima dobro, čak i kada je loše. Ali, evo, uzeću za primer ono što je Kirjos pričao o Đokoviću. Dečko, ako kažeš da je Novak 'previše zauzet da bi iskreno mahao publici', je l' to stvarno najbolje što možeš da uradiš? Zar on (Novak) ne zaslužuje čaki to, osvojio je, ipak, 15 grend slem titula? Pa, može on da radi šta god poželi da radi!", nedvosmislen je Džon Mekinro.\nUpitan da li misli da će se jednog dana Nik Kirjos kajati zbog onog što sada radi, slavni Amerikanac je odgovorio da sumnja da će se desiti.\n"Izgleda da on stvarno ne haje za to šta drugi ljudi misle o njemu. Iz jednog ugla posmatrano, taj stav ga možda i osnažuje. Kaže šta mu je na duši, i to je to. Treba imati 'onu stvar' pa tako izlagati sebe javnosti, ako ćemo iskreno. On, naravno, ne mora da kaže sve ono što kaže o Đokoviću, ili šta god već da je pričao. Ali, to izaziva pažnju javnosti, definitivno. Ljudi o njemu pričaju. Mogao bi on tu pažnju da preokrene u svoju tenisku korist, iako će se i dalje o njemu, prosto, pričati zbog onog što govori ili radi mimo samog tenisa. Ali, sve više je publike na njegovim mečevima, pogledajte samo u Rimu koliko je gledalaca došlo na njegove nastupe. Ako izuzmemo one tenisere sa samog vrha, Kirjos je četvrti ili peti najinteresentniji igrač u muškom tenisu u ovom trenutku", smatra Mekinro.\nIako je i sam ulazio u burne rasprave sa arbitrima, on naglašava da smatra Kirjosa "dobrim momkom", koji pritom unosi "elektricitet u tenis, za razliku od mnogih", ali očigledno ima problem "jer kada mu pukne film, drugu polovinu meča uopšte ne igra":\n"Nik ima 24 godine, uneo je u ovaj sport elektiricitet, a sada svi pokušavaju da odgonetnu način kako da sve to funkcioniše kako treba, kako bi on bio slobodan da se nadmeće kako i treba da se nadmeće. Jer, po meni, uopšte nije važno ako on baci stolicu na teren, boli me uvo za to, ono što mene, i 99% ljudi zanima, je da vidimo da kada Kirjos izađe na teren, onda daje sve od sebe, sve vreme. A ne samo - pola meča. Pa, nisam ja Sigmund Frojd!", zaključio je u svom stilu Džon Mekinro.


KSET.org - Gužva u 16-ercu\nOsječki punk-rock sastav Gužva u 16-ercu nakon 3 i pol godine vraća se u KSET. U petak 23.10. održati će samostalni koncert koji će ujedno biti jedan od oproštajnih s domaćom publikom prije prve daleke turneje od osnutka benda.\nDa podsjetimo, početkom studenog Gužvaci odlaze na turneju po Republici Irskoj, a na putu prema otoku i pri povratku s njega odsvirat će i nekoliko koncerata u Njemačkoj.\nKako najavljuju iz Gužve u 16-ercu, nastup u KSET-u bit će prvi koncert u Zagrebu u novoj postavi, u kojoj je sada na drugoj gitari i na pratećem vokalu Silvestar Mrak, lider također poznatog osječkog punk benda Grupa tvog života (GTŽ). Koncert će biti presjek kompletnog stvaralaštva Gužve te će se bend potruditi da na binu izvede i svog originalnog člana i autora najvećih hitova Kemu, koji je već godinama na privremenom radu u Zagrebu.\nGužvaci obećavaju pravu feštu, a pošto su zamislili da atmosfera bude svečarska, na ulazu će svakom posjetiocu podijeliti slavonsko piće dobrodošlice, a i kako kažu, publika će biti u prilici i da degustira tradicionalni obrok "kru'a, masti i paprike".\nUlaznice po pretprodajnoj cijeni od 35kn možete kupiti u Dirty Old Shop-u i KSET-u. Na ulazu će koštati 45kn. Ulaz se otvara u 20 sati, a koncert počinje u 21 i 30.\ngužva u 16-ercu, punk-rock, koncert


Novi izvori toplotne energije: Radijatore u Srbiji bi uskoro moglo da greje sunce - B92.net\nBeograd -- Radijatore domaæinstava u Srbiji uskoro bi moglo da greje sunce, geotermalni izvori, toplota iz otpada, biogas ili biomasa.\nIzvor: Veèernje novosti èetvrtak, 21.11.2019. | 08:28 -> 08:50\nFoto: Depositphotos, fabian19\nGradovi i opštine kroz Program obnovljivih izvora u daljinskom grejanju i hlaðenju na Zapadnom Balkanu mogu da obezbede sredstva za izradu studija i razvoj projekta. Evropska banka za obnovu i razvoj i Vlada Austrije za ovo su odvojile èetiri miliona evra donacije.\nToplane u pet lokalnih samouprava u Srbiji vrlo su blizu da deo toplotne energije obezbede na ovaj naèin, èime bi znatno smanjile emisiju štetnih gasova, a cena grejanja bi ostala ista.\nPanèevo, Bor i Novi Sad analiziraju da li je moguæe da, umesto gasa ili uglja, radijatore zagrevaju i iz velikih solarno-termalnih postrojenja. Valjevo i Šabac vagaju mogu li da upotrebe toplotne pumpe koje bi koristile toplotu iz postrojenja za preradu otpadnih voda, pišu "Veèernje novosti".\n"Svetska praksa pokazuje da treba diversifikovati energetski miks i obezbediti toplotu iz što više razlièitih obnovljivih izvora", objašnjava Bojan Bogdanoviæ, šef Projekta. Dodao je i da se tako obezbeðuje sigurna isporuka toplotne energije, a toplana može da bira kada æe koji energent da koristi.\nKap primer za to da je moguæe i sa manje sunca grejati stanove, struènjaci navode Dansku. Ova država ima 30 odsto manje sunèanih sati nego Srbija, a ovakvi sistemi tamo uveliko funkcionišu. Uz solarne panele izraðivali bi se sezonski ukopani rezervoari u kojima bi se voda do oktobra zagrejala do temperature do 90 stepeni Celzijusa.\n"Uz sve druge prednosti, solarno-termalna postrojenja su dobra, jer su efikasna u toku prelaznog perioda i starta sezone, kada je pokretanje i gašenje kotlova u toku istog dana neefikasno, loše je za sistem i proizvodi dodatne troškove", kaže Bogdanoviæ.\n1.304m² 5.200€, Beograd, Sopot, Mali Požarevac


Paleta | BojeDuše\nKo u cuda veruje ……..\n13 nov 2010 3 komentara\nod Plava Baklava pod Paleta\n…… desi se da se probudi i shvati da mu se neka upravo desavaju 🙂\nNecu da duzim, jer ovo nije mesto za puno reci, samo zelim da kazem da ce se novi radovi na blogu pojaviti posle moje prve samostalne izlozbe, koja se u organizaciji divnih ljudi, desava u danima 22/11-25/11/2010.\nS ljubavlju svima koji posete ovu stranu divan dan zelim\nsvim bojama svoje duse 🙂\n27 okt 2010 4 komentara\nSve stvari koje poznajemo na ovom svetu imaju nekakav svoj pocetak, razradu, poneke i kraj. Malo toga pocinje onda kada mi mislimo, jer nama biva obicno ocigledan tek ONAJ pocetak, koji donese nekakav osetni bum u nas zivot. A pocetci traju mnogo, mnogo duze. Zive svoj tajni zivot i rastu, dok ih ne primetimo jednog dana.\nMoja prica je potpuno ista kao milioni drugih. Prosto sam jednog dana konacno prepoznala nesto sto mi donosi more radosti. Nesto sto je kao tok reke mojih emocija, materijalizovan i zamrznut u slike trenutaka.\nPozeleh da podelim sa vama 🙂\nKolazi ostali formati (135)


DAČIĆ: PALMER JE OŽENJEN BEOGRAĐANKOM, ALI ĆE MORATI DOKAZATI DA NIJE PRISTRASAN | Hayat.ba\nDAČIĆ: PALMER JE OŽENJEN BEOGRAĐANKOM, ALI ĆE MORATI DOKAZATI DA NIJE PRISTRASAN\nMinistar vanjskih poslova Republike Srbije Ivica Dačić je gostujući u Dnevniku RTS-a da kazao da izbor Matthewa Palmera za specijalnog predstavnika SAD-a za Zapadni Balkan predstavlja znak da SAD želi na neki način formalizirati ono što stalni govore, a to je da žele da podstaknu brzo rješenje i da apeliraju na sve strane na Zapadnom Bakanu da grade mir i stabilnost.\nMeđutim, Dačić kaže da mir i stabilnost ne zavise krucijalno od samog izbora Palmera već je ključno “hoće li se pojačati pritisak na Prištinu da ukine takse na srpsku robu”.\nŠto se Palmera tiče, Dačić kaže da je on oženjen Beograđankom, što ne mora biti prednost, jer će morati da “dokazuje da nije pristrasan”. Ipak, ocjenjuje kako američki diplomata dobro poznaje situaciju u regionu.\nDačić navodi da se format dijaloga između Srbije i Kosova neće mijenjati, i da će ostati u Briselu\nAli kakvi će biti rezultati, vidjećet mo, Zavisi i od izbora u Prištini, tamo svi obećavaju da će da ukinu takse čim se završe izbori, da li će to biti, to je sada pitanje – rekao je Dačić.


Opel Zafira Tourer 1.6 CDTI/136 test Ekskluzivno\nVeć decenijama, Opel upotrebljava dizel agregate drugih proizvođača, zbog čega je često bio na meti brojnih kritika. Ove godine, najzad smo dočekali novi proizvod kuće, 1.6 CDTi, koji se za početak ugrađuje isključivo u Zafiru Tourer\nSa tehnološkog aspekta, simultani dolazak novog dizel i benzinskog agregata, za Opel predstavlja pravu revoluciju. Zaista je prošlo mnogo, mnogo vremena, od kako proizvođač nije konstruisao sopstveni dizel blok, a sve zbog delikatne finansijske situacije u kojoj je godinama, da ne kažemo decenijama. Bolji poznavaoci auto zbivanja, verovatno znaju da je između 2000. i 2005. godine, koristio Fiatov 1.3 i 1.9, od kojeg je kasnije nastao današnji 2.0 CDTi. A što se tiče antičkog 1.7 CDTi, koji pokreće modele iz nižeg i srednjeg segmenta, priča je još starija. Korene treba tražiti kod japanskog Isuzua, još iz daleke 1988.! Verovatno ne treba posebno isticati kako ovaj, uprkos nebrojenim evolucijama, odlikuju preterane vibracije i nivo decibela koji ispušta, o količini štetnih izduvnih gasova i da ne pričamo.\nNekada bilo, sada se pripoveda, mada je sigurno da će ovaj još izvesno vreme opstati na pojedinim trzistima, kako u novim, tako i u polovnim vozilima proizvođača. Opel je dakle započeo novo poglavlje, krenuvši od nule. Kao i kod većine konkurenata, odlučeno je da zapremina iznosi 1.600 cm³, iz koje je za početak izvučeno 136 KS. Kasnije, očekuje se da u potpunosti zameni 1.7 CDTi, „izduvanom“ verzijom od 110-115 KS, ali i slabije verzije 2.0 CDTi, snagom koja bi lagano prebacivala 150 KS (biturbo). Ne možemo a da ne spomenemo i novi benzinac 1.6 SIDI od 170 i 200 KS, koji se proizvodi u istoj fabrici u Mađarskoj (Szentgotthard), kako bi se što bolje sinhronizovala potražnja sa proizvodnjom. Nemaju međutim zajedničkih delova kao u slučaju BMW-a (dizeli i benzinci iste zapremine dele čak 40 % delova), te je ovaj od sivog livenog gvožda, dok je dizel od aluminijuma. Prvi je premijerno ugrađen u novu Cascadu, dok smo „naftaš“ isprobali u Zafiri Tourer.\nU jednom od prethodnih brojeva, predstavljanje ovog agregata izazvalo je poprilično kontradiktornih komentara. Da li je Opel debelo zakasnio sa njim i razvija li najveći obrtni moment u klasi, ostavićemo ovoga puta po strani, mada je činjenica da ima konkurenta sa istim ili većim (Senic 1.6 dCi/130 razvija 320 Nm, a Kia Carens 1.7 CRDi/136, 331 Nm). Cifre govore da najveća snaga iznosi 136 KS, pri skromnih 3.500 o/min, a da je maksimalni obrtni momenat od 320 Nm, raspoloživ sa 2.000 o/min. Zapravo dat je akcenat na najupotrebljivijem režimu rada, između 1.750 i 2.750 o/min, gde se evidentno pokazao odličan, ne i u nižem. Do 1.500 obrtaja, odziv na gas je veoma slab. Ovo je donekla posledica i velike težine Zafire, koja debelo odskače od konkurencije, tipa Grande Scenic.\nSa preko 1.700 kg, teža je i do 200 kg od konkurentskih kompaktnih vanova. Uzmemo li u obzir i spoljašnje dimenzije, pre bi smo ga poredili sa velikim, kao što je recimo Espace (ista dužina od 4,66 m). Perfomanse su uslovno rečeno skromne, da bi se ubedljivo ubrzalo, mora se sići u niži stepen i pritisnuti gas do „daske“. Srećom nimalo neprijatno, jer su inženjeri poradili i na samom menjaču, koji, iako ponekad zna da „zakači“, sada je precizniji, sa kraćim hodom ručice. Treba spomenuti i novi automatski menjač, sa osam prenosnih odnosa, u ponudi navodno početkom naredne godine. Inače, GM i Ford su nedavno potpisali sporazum o zajedničkom razvoju menjačkih kutija, te se u doglednoj budućnosti mogu očekivati i sa devet, odnosno deset brzina! Tako će jednoga dana i Opel doći do sofisticiranih, sa dvostrukom spojnicom, koji mu toliko nedostaju.\ndiskretan i sofisticiran motor,\npreviše dopunske opreme,\ncena osetno viša od 2.0 CDTi/130\nSam motor začuđujuće je diskretan, čak i u najvišim obrtajima. Njegova kultura rada je zaista za pohvalu, putnici i vozač pošteđeni su klepetanja, uz totalno odsustvo vibracija na upravljaču i pedalama. Bez preterivanja, lako može da prevari i bolje poznavaoce. Tako je barem u odlično izolovanoj Zafiri, videćemo u manjim modelima... Njegov karakter je blag, rekli bi smo porodičan, bez neprijatnog cimanja prilikom promene brzina. Sve u svemu, prijatan i izuzetno moderan motor (lanac umesto zupčastog remena, dupla bregasta, turbo punjač sa promenjivom geometrijom, 16 ventila…), ujedno i ekonomičan, iako smo daleko od obećanih 4,1 l u proseku. Realna potrošnja pre se kreće oko 7 l, sa rasponom između 5 i 8-8,5 (grad). U jednoj Astri, verovatno će biti znatno niža. No razlika od ceni od nepunih 1.000 evra, za koliko je skuplji od 2.0 CDTi/130 (i dalje u ponudi), učinila nam se preterana. Po onome što stoji na sajtu Opela za Srbiju, na raspolaganju je i sa osnovnim paketom opreme Essentija, po ceni od 24.293 evra. No želite li ga kao na fotografijama, u Cosmo opremi, uz par opcija računajte na 30.000 evra.\nOpel Zafira Tourer 1.6 CDTi/136 KS Cosmo\nMotor: dizel, 4 cilindra, direktno ubrizgavanje + turbo\nSnaga: 136 KS, pri 3.500 o/min\nObrtni momenat: 320 Nm, izmedu 1.750 i 2.750 o/min\nMeđuosovinsko rastojanje: 2.760 mm\nDimenzije: 4,66 / 1,88 / 1,69 m\nZapremina prtljažnika: 678 l (sa pet sedista)\nMasa: 1.733 kg\nUbrzanje 0-100 km/h: 11,2 sekundi\nNivo izduvnih gasova: 109 g/CO2\nPočetna cena za 1.6 CDTi: 24.293 evra\nZafira odlično ispunjava porodočne zahteve, kako udobnošću, tako i sigurnim ponašanjem na putu, bez obzira o kojoj vrsti ogibljenja da je reč. Može posedovati klasično, odnosno opciono FlexRide šasiju, kao u našem slučaju. Radi se o elektronski kontrolisanom ogibljenju, gde se može birati između tri različita moda (standard, konfort i sport), mada su razlike veoma suptilne. U svakom slučaju, u krivinama ne dolazi do preteranog naginjanja (ljuljanja) karoserije, iako se masa vozila i te kako oseća. Postavljena je na "Delta" platformi, koju deli sa Chevroletom Cruze i Orlando, stim da je ovde znatno poboljsana (prednji trap od Insignie, a zadnji od Astre).\nŠto se tiče enterijera, odnosno komandne table, ne možemo se oteti utisku "deja vu" (već viđeno). Instrumenti, upravljač, centralna konsola…, kao da su prekopirani od ostalih modela kuće. To ne znači da dizajn nije dopadljiv, već samo da ne donosi ništa novo i uzbuđujuće. Pozicija za upravljačem je veoma dobra, jedino su komande na vratima, za podizače prozora, smeštene preterano unazad. Leva ruka ne pada prirodno na njih. O silnim dugmićima na centralnoj konzoli, nečemo pričati, na njih se jednostavno mora navići.\nSpomenimo zato neka zanimljiva rešenja, ruku na srce „pozajmljena“ od konkurencije. A stub, iz dva dela, nekada davno inaugurisao je Renault Espace, a ogromno panoramik vetrobransko staklo, koje duboko ulazi u krovnu konstrukciju, već smo videli kod Citroena Picasso. Kada se podigne plastični zastor (ručno), vidno polje je znatno šire. Atraktivno nema šta, samo koliko li će koštati eventualna zamena oštećene „šoferšajbne“?\nPo ugledu na Scenic je i klizeći centralni boks, između prednjih sedišta, ispod kojeg su još dva nivoa. Prvi služi kao držač za limenke, dok je pri samom dnu manji boks za odlaganje sitnica. Na obodu šina po kojima klizi, kao i vratima, smeštene su crvene led diode, tako da noću Zafira svetli kao božićna jelka. Slično je i kada se aktivira mod Sport, instrument tabla, umesto standardno belom, zasija crvenom svetlošću. Osim na ambijent, ovaj režim utiče i na performanse. Odziv na gas je brži, električna asistencija slabija, a samo ogibljenje kruće.\nPregradak ispred suvozača iz dva dela, isto tako smo sreli kod konkurencije. Opel navodi tridesetak razno-raznih polica, boksova i pregrada, u koje evidentno staje sve neophodno za duži put višečlane porodice. Ovoga puta unutrašnjost je bila sivo/crna, no, po želji može biti i dvobojna (braon/bež kombinacija). No, ono što se pre svega očekuje od jednog vana, svakako je modularnost. Zafira Tourer zamenila je zadnju klupu nezavisnim sedištima, a vožena je posedovala i sistem „Lounge“.\nNaime, naslon sedišta u sredini lako se transformiše u oslonac za laktove, dok se periferna sedišta ujedno centiraju i skliznu unazad, kako bi dve osobe posedovale što više mesta. Noge se mogu gotovo ispružiti! Time se ne gubi na zapremini prtljažnika, koja po Opelu iznosi nepunih 700 l, ali bez dva dopunska sedišta u trećem redu. Ukoliko ih poseduje (opcija za jeftinije verzije), gubi oko 100 l, ali su ova posve upotrebljva za niže osobe. Pristup bi im ipak mogao biti jednostavniji, kao kod recimo novog Grand Picassoa (sedišta u drugom redu se preklapaju poput novčanika).\nU konfiguraciji sa sedam sedišta, prtljažnik je limitiran na skromnih 160 l, tako da se mora birati između transporta ljudi ili stvari. Naprotiv, obaranjem svih sedišta, dobija se potpuno ravna povrišna, od odličnih 1840 l. Spomenimo i opremu, ekstremno raznovrsnu, i kao takvu komplikovanu za nabrajanje. Mnogo toga je opciono, čak i kada se radi o sofisticiranim sigurnosnim sistemima, kao što su inteligentni regulator brzine sa radarom (održava željenu distancu sa vozilom ispred i koči ukoliko proceni da ce doći do sudara), sistem protiv mrtvog gula (diode u spoljašnjim retrovizorima), Opel Eye (kamera čita znakove pored puta), auto adaptivna svetla... Voženi 1.6 CDTi Cosmo, poseduje spomenuto panoramik vetrobransko staklo, krovni nosač, regulator i limiter brzine, snažno zatamljena zadnja stakla, aluminijumske naplatke od 17 cola..., ali i nekoliko atraktivnih „paketa“ (komfort Cosmo paket, Cosmo lokalni paket, driver assistance Pack 1, parkiraj i kreni tehnologija...). Sve na kraju zavisi od žalje kupca i dubine njihovog džepa.\nOvo je stvarno pohvalno, jer su od nule napravili moderan dizelas, koji vidim hvale od VG preko AB, AE i AMS. Zadnji Opelovi dizelasi su bili 2.0 i 2.2 DTI koji su bili veoma dobri motori ali oni su prestali da se ugradjuju pre oko 7-8 godina. 1.7 poreklom iz Isuzua, koji je deo Dzeneral Motorsa pa odatle i poreklo, je tokom godina unapredjivan tako da je od prvobitnog ostao samo blok i nista vise. Motor za informaciju Perici postize u Astri izduv od 99g/CO2 i to sa snagom od cak 130 KS, tako da te konstatacije ne stoje u tekstu.\nBilo bi lepo da gospodin Perica sazna ko je prvi uveo panoramski vetrobran u autoindustriji. Litl hint: Opel u Astri GTC jos 2005-e!\nI dodao bih da se ne pise CDTi vec CDTI.\nvidjecemo kako ce se prodavati, posebno zbog nikad bolje konkurencije.\nOpel nikad lepši i nikad bolji ali nažalost repovi iz prošlosti ga stalno jure ...\npred njima je neizvesna budućnost jer se GM igra sa svojim brendovima kao sa igračkama a Opel je od nekad renomiranog proizvođača došao u situaciju da se ponovo dokazuje u okolnostima kada su svi ojačali do te mere da čak i za manje pare nude približno isti nivo komfora,performansi i svega drugog . Prvenstveno mislim tu na proizvođače iz KOreje koji iako igraju sa manjim asortimanom svega u ponudu ipak dobro tuku dno i sredinu Opelove ponude i tako mu skidaju kajmak ...\nMeni je lično Astra jedan od najlepših automobila u klasi i čak sam jednom bio blizu da je kupim . Odbila me je izuzetno visoka cena veoma bliska nekom premium brandu sa manje opreme .\nMislim da će GM morati dobro da potegne kako bi se Opel opet etablirao kao solidan i pouzdan proizvođač a pitanje cenovne politike sigurno neće biti naklonjeno kupcima u našim krajevima\nPrvo svima pozdrav posle duzeg vremena mog odsustva (nekima je i laknulo).\nI to kakav Panorama krov , je jos tada imala astra H gtc !!!\nPozdrav druze,posle duze vremena evo me ponovo online,ha sa stalnom wifi konekcijom,mobile data u romingu ubija novcanik pa i nisam koristio,videh email i veceras ti saljem detaljan odgovor.\nUsput oko Opel dizela, znacajno je spomenuti i 2,0 vCDTI kao i 2,2 vCDTI iz opel antare-chevrolet captive.\nIsti su prisutni vec duze vreme na trzistu,preko 7 god. A sam agregat jeste cisto Opelov,tacnije razvijen je iz GM-Holden bloka kome je dodat common rail.\nIako 150ks(2.0)i 320 nm nestice se bas utisak te snage i Obr. mom a za to je po meni zasluzan los prenosni mehanizam kao i menjac 5 stepeni,a sve je takodje propraceno ne adekvatnom potrosnjom.\nOpel konstantno u poslednje vreme ima probleme sa viškom kilograma kojih nikako da se reši. E sad, ovaj dizel baš zato što i dolazi iz Opela čeka dokazivanje (kao i Fiat na početku sa JTD), jer nisam baš siguran u ono što je Suburban napisao o 2,0 i 2,2 motorima, a o onim starijim zaista ne bih trošio reči.\nUpravo su ova dva motora ubedljivo izgubila bitku protiv 1,9 TDI, a kasnije i 1,9 JTD, te je Opel shvativši da na polju dizela nema šta da traži odlučio da kupi Fiatove motore.\nDa se razumemo ne govorim o pouzdanosti tih starih dizela već o onome što su bili u stanju da isporuče.\nMeni je posle duze vremena cela opelova gama lepa, ukljucujuci i ostarelu Korsu i u svemu je uz konkurenciju gore-dole, ali ovaj visak kilograma je stvarno problem jer nemaju vozilo u gami koje nije teze od konkurenta sa istom opremom a da pri tome ili ne pruza vise mesta ili ga beznacajno vise pruza.To je pratilo i sve koji su saradjivali sa nima i pravili zajednicke platforme kao da im tu nesto ne stima kod projektovanja.\nObrati pažnju da su svi Ševroleti koji imaju "brata blizanca" u Opelu namerno "osakaćeni". Posebno su time uništili Kruz koji je inače sasvim pristojan auto sa namerno napravljenim nedostatcima.\nNa jos jedan podatak iz teksta bi se osvrnuo, a to je da su se JTD motori tek od 2003/4. godine nasli u Opelovim modelima gospodine Perice, a ne od 2000. godine. Kada vec pisete, vidite da makar cinjenice budu tacne. Cisto pozitivna kritika.\nIspravio bih te, Opel nije kupio od Fiata motore vec je Dzeneral Motors kupio akcije Fiata (kada je bio u bankrotsvu) pa su usledile razmene tehnologije: Fiat je dao pravo na JTD motore i dozvolio zajednicki razvoj, a GM je dao platforme za Alfu, Cromu, benzince za Fiatovu grupaciju i zajedno su razvijali platformu za mala vozila.\n2.0 i 2.2 DTI/DI su motori koji su razvijani 90-ih, ali su zbog prednosti common-rail tehnologije povuceni iz upotrebe jer se u tom smeru krenulo na polju dizel motora kod svih proizvodjaca, pa nije bilo vise svrhe proizvoditi motore koji su tada imali odlicnu zamenu.\nTi motori iz Captive i Antare su proizvod VM Motori ciji je jedan vlasnik GM.\nBilo kako bilo, da nije bilo jtd motora Opel bi se vrlo loše proveo na tržištu što se tiče dizel tehnologije. U tom momentu sa 1,7 cdti motorom nije mogao da parira dci i hdi, a da ne govorimo od tdi motorima kao direktnim konkurentima.\nSa druge strane kupovinom akcija su samo na lakši način došli do dobrog agregata.\nMoj navećiproblemsa Opelom je bila potrošnja ulja ... ja od tada imam tikove i koji god auto kupim/vozim ništa drugo ne radim nego samo gledam u šipku !\nImao sam Suzu , Astru H benz 1.6 i ganz novu 2.0 dth sa kojom sam prešao 75.000 Km za 3 godine i koja je dobro vukla i malo trošila ali je ulje satirala... krenula je od 1l/1000Km kao nova a završila je sa 0,2l/1000Km .\nTo nije jedini problem ... Opel neverovatno gubi vrednost na našem tržištu da smatram da uopšte ne vredi ulagati neke ozbiljne pare u vozilo sa tom značkom jer se one nikad neće moći realno vratiti bez obzira na to kako služi auto ... Opel je imao jako loših momenata iz još u vek bliske prošlosti sa očajnim kvalitetom limarije i svega ostalog dok jednog trenutka i menadžerima GM to nije postalo jasno pa su pokrenuli operaciju OLIMPIJA koja je imala za cilj podizanje kvaliteta i pouzdanosti komletne game ... sada Opel opet hara vrhovima lista pouzdanosti ali sećanje prosečnog kupca vozila koja vrede cca 20.000€ je bolje od prosečnog srpskog birača tako da se napredni radikali ne mogu prodati kao europejci ni pod najboljim dizajnom :-)\nSve u svemu ja potajno i dalje podsvesno volim Opel ali ga krajnjim naporom i razumom izbegavam ...\nVerujem da su u stanju da naprave dobar motor jer ipka iza njih stoji jedna veoma moćna imperija koja kada odluči da nešto uradi kako treba to i može ...GM je globalni igrač sa ogromnim resursima i gde on vidi šansu da se zaradi tu prepreka nema !\npotrosnja ulja je normalna stvar, sta je u tome lose?ovisi samo o kojoj je kolicini rijec i na kojoj kilometrazi ta kolicina biva potrosna. Postoje prihvatljive granice iznad kojih je onda rijec o kvaru koji zahtijeva otvaranje motora.No da ne odemo sa teme, rijec je o testu zafire pogonjene novim 1.6 dizelskim motorom. Koju on ono eco normu zadovoljava i kad na snagu stupaju nove eco6,7 sta vec, regulative?\nAko ćemo iskreno, svaka klasa ima svog predstavnika, kao što je C klasa Golf klasa, u ovoj mpv klasi Zafira je sinonim iste.\nOna je sve što je potrebno 1 petočlanoj porodici. Dizajn, prostor, upotrebljivost, komfor, zamena za karavan i limuzinu. Ona je kruzer (krstarica).\nŠteta što je nema više na ulicama\nHahahahahaha... Kakav lik! Jos ces reci da je 807 sinonim velikih MPV a 107 mikro A segmenta... O boze, kakav kompleks nize vrednosti!\nSve samo da nije Renault i Dacia! Mislim da ne mirise ni BMW, nisam siguran...\nSve u svemu, dobar vic... Samo tako nastavi, stici ces do Granda pa mozda dobijes i svoj komedijaski blok.\nPS. Ne moras da mi dajes 2 minusa (sa kompa i mob-a) dovoljno je jedan... Kadar!\nMa Lodži je S klasa u mpv klasi.\nA sad idem da povraćam od tvoje kritike.\nA Grand Scenic i Espace od 90% plastike mogu da konkurišu Zafiri samo u tvojoj bolesnoj mašti.\nNe bi dao sedište iz Zafire za full opremljen Grand Scenic. Razumeš?\n@ Mića voskar\nDosta smo trpeli testove Renoa i Dačie, daj malo a hvalimo vidimo i nešto drugo, da nam mozak ne ostane oštećen, da mi svane jutro bez Renoa\nO kvalitetu ovog motora je još rano govoriti... Koliko sam mogao zaključiti iz testa u praksi je prosječan, "porodičan", barem u masivnoj Zafiri. Suštinski dolazi prekasno, jer je kajmak u pogledu dizelaša odavno pokupljen, a konkurencija je u ovoj zapremini izgradila čvrste pozicije. Sada na scenu stupaju turbobenzinci, kojih istini za volju Opel ima poprilično, a koliko vidim radi i punom parom na razvoju novih... Što se tiče Opela uvijek je bio prosjek klase i uvijek mu je nedostalo "ono nešto" pa da stane rame uz rame s najboljima. Prvo je to bila limarija, zatim su bili dizelaši, a danas su kažu upućeniji najveći problem težina, ekonomičnost i emisija CO2 na uštrb performansi motora i dinamike vožnje. Dakle Opel je uvijek bio i ostao nekako mimo aktuelnih trendova, ali ni to mu nije smetalo da postane jedan od omiljenijih brendova kod nas, prvenstveno zbog pristupačnosti njegovih polovnjaka i dobrih benzinaca. Meni je kod tih netrendovskih detalja vezanih za Opel danas nesvariva činjenica da osnovna Astra sa 1.6 atmosferskim benzincem dolazi na 17-inčnim točkovima, a primjera radi jedna Mercedes E klasa 200 CDI na 16-kama. Opel navodno pravi automobile za široke narodne mase, a "mečka" je za bogatu klijentelu?\nMotor ispunjava Euro 6 standard, a ona stupa na snagu 2015. godine.\nhvala na odgovoru. pa onda je i sa te strane dobar. Ostaje da se vidi u praksi hoce li imati problema ili ne.\nZafira je pravi i odlican porodicni van!\nImao sam priliku da ga provozam ovih dana.\nNapred dve fotelje za odrasle a pozadi udobno samo za decu do 12 godina , posto su sedista vrlo uska.\nMotor od 2 litre turbo dizel sa nekih 150 ili 160 ks neznam tacno, odlicno obavlja svoj posao.\nA to sto ima visak kilograma samo dokazuje da je kvalitetno uradjen pa samim tim i bezbednost putnika nedolazi u pitanje.\nI na kraju steta sto zivimo u Srbiji gde je i Opel a kamoli neki premijum brend misaona imenica za vecinu zaposenih.\nRecimo da je moj san porodično vozilo ove vrste i da sam detaljno "sagledavao" (i) ovu zafiru par puta. Načelno je savršena onim što nudi, ali samo ako se zanemari njena cena, a to se zaista zanemariti ne može. Preskupa je. Sem toga,ne mogu da podnesem nefunkcionalne "detalje" bilo kog vozila, pa ni da ova zafira ima prednja svetla sa funkcijom dela prednje branika. A to je nedopustivo, jer i najmanje "grebanje" tog dela branika (što u gradu ne može da se izbegne,pre ili posle )će da ima za rezultat jezivu štetu. A takve "ludosti" ne tolerišem. I kola odmah "otpišem"\nSmorise vise sa kojekakvim nazivima motora... Te tdi,te di,te cdi,cdti,hdi,jtd,jtdm.. BMW je objasnio! Ili je d ili je i,i kraj price -_-\nSta ti je tu cudno i smorno? Svaki od proizvodjaca mora zbog autorskih prava da da i da zastiti svoju oznaku za dizel motor (lakse spoznavanje kod znalaca) a time i tehnologiju.\n3008 dve kante\nScenic reaLno...kraLj kLase.\nOvaj jos i u godinama medju svezom konkurencijom pa i dalje jako konkurentan, kad stigne naslednik, nece mu biti ravnog,zna se ko je prvi.\n"Promašio" si,3008 nema nikakve veze sa ostalim vozilima koja si pobrojao,vec 5008. Pogledaj Wb i broj sedišta pa će ti biti jasno ( 260/272 cm i 5/7 sedišta )\nok druze, hvala na korekciji u pravu si verovatno...ja sam kontao da su oni nesto kao odnos scenic/grand scenic...pa mu dodje na isto u tom smislu, bez obzira, promeni se broj ali i dalje mislim to sto sam napisao...ti zalutali modeli pezoa pocev od onog nesretnog suv-a su mi svi kante..\nOpel mada je jos uvek u debelom minusu u poslovanju ,pravi nikad ljepse i modernije autimobile,sa jako dobrom zavrsnom obradom i tenkovskim karoserijama masivne izvedbe!koje jeste mana ali i nije!Ova zafira tourer je bez preterivanja ponajljepsi monovolumen kako izvana tako i iznutra!A ovaj novi turbo dizel joj je prava mjera!bravo za Opel!\nOpel radi motore 2.0 cdti prema fiatovoj licenciji u tvornici u kaiselauternu (dakle fiat motor), 1,3 dobiva (kupuje)iz fiatove tvornice u polskoj (vlasnik 50% tvornice bio je gm do 2009. kad je fiat preuzeo kompletnu tvornicu).\nFiat je 2011. kupio 50% VM MOTORI od penske grupe, sprema se preuzeti i ostatak od 50% od gm-a


Gde je neophodna vakcina, a gde PCR test? | (Vesti - 07.09.2021) Novi Sad\n07.09.2021 u 17:09h\nGde je neophodna vakcina, a gde PCR test?\nNeke zemlje su uvele obavezne vakcine protiv kovida za određene grupe stanovništva. Kod nas se spekulisalo da bi vakcinacija trebalo da bude obavezna za nastavno i medicinsko osoblje, ali ova odluka nikada nije doneta.\nKada su masovni javni skupovi počeli da se održavaju, za neke je bila neophodna potvrda o vakcinaciji ili negativan test na koronu, a za neke samo maska. Od pacijenata koji treba da leže u bolnici očekuje se potvrda, ali oni nemaju pravo da je traže od lekara. Ko odlučuje o tome kada je potrebna potvrda, a kada ne, i na osnovu čega?\nNevakcinisanima je neophodan PCR test za prelazak granice, ali isti test treba nam često i kada ne putujemo. U bolnice se ne može ući tek tako, pacijenti koji dolaze na bolničko lečenje moraju da budu testirani i PCR test je u ovom slučaju besplatan, piše RTS.\nInstitut Batut je doneo preporuke da se PCR test radi za pacijente kojima je neophodna hospitalizacija i to za različite hirurške procedure, interventu kardilogiju i endokrinologiju, dok za dnevnu bolnicu ovaj test nije neophodan, kaže dr Snežana Jovanović iz laboratorije "Vatreno oko".\nPCR test je neophodan i za osobe koje ulaze u domove za stara lica ili ustanove sa kolektivnim smeštajem, kao i za medicinske radnike koji se iz kovid sistema vraćaju u standardni zdravstveni sistem.\nVećina organizatora kulturnih, muzičkih i drugih manifestacija zahteva pri ulasku od posetilaca potvrdu o vakcinaciji ili PCR test ne stariji od 48 časova. Onima koji nemaju ništa od navedenog, omogućuje se da na licu mesta urade besplatan antigenski test.\nS druge strane, mnogi festivali održani su bez ikakvih uslova, pa su svi posetioci mogli da uđu i bez testova.\n– Po zakonu ili Ustavu vi nemate prava da zahtevate, ali ako organizator manifestacije zahteva potvrdu o vakcinaciji, PCR ili antigenskom testu, onda je to drugo – kaže doktorka Snežana Jovanović.\n– Svaki pacijent prolazi kroz postupak anamneze, gde dobijamo dosta podataka o mogućem prisustvu kovida. Samo pacijenti koji se primaju na lečenje na Kliniku za maksilofacijalnu hirurgiju donose potvrdu o negativnom pi-si-ar testu – kaže profesor Saša Janković sa Stomatološkog fakulteta u Beogradu.\n– Mi smo uspeli da uvezemo dva aparata, to su dentalni aspiratori koji rade na principu haube i koji usisavaju sve čestice koje se vide i ne vide i to je zaštita i za nas i pacijente – kaže Sanja Marković, specijalista stomatološke protektike u privatnoj ordinaciji.\nPovezane teme korona virus obavezna vakcinacija PCR test test na korona virus test na koronu testiranje na Kovid-19 vakcina vakcina protiv korona virusa vakcinacija


Saveti – Najbolje art galerije Njujorka – Travel Magazine\nNajbolje art galerije Njujorka\nHome »Saveti» Najbolje art galerije Njujorka\nObjavljeno 29. dec 2020. | 0 komentara\nFoto: Luka Lojk from Unsplash\nUmetničke galerije nalaze se svuda u Njujorku, od Bruklina i Kvinsa do Upper i Low East strane Menhetna. I, naravno, najviše ih je u Čelziju, koji i dalje ima najveću koncentraciju art prostora u jednom kvartu – ne samo u Njujorku, već u svakom gradu na svetu.\nPrema nekim procenama, u Njujorku postoji otprilike 1.500 galerija, zapanjujući broj kad malo bolje razmislite. Suprotno tome, Njujork ukupno ima samo oko 100 knjižara, te približno oko 40 pozorišta (mada, doduše, to ne uključuje mesta koja su van Brodveja). Dakle, ovde ima puno galerija koje pokrivaju sve periode istorije umetnosti, iako kod većine preovlađuju postavke savremene umetnosti.\nDa li smo spomenuli da su galerije besplatne? Jesu, te imajući to na umu, sastavili smo listu pet preporučenih njujorških galerija koje možete pronaći u nastavku.\n1. Gavin Brown’s Enterprise (Harlem)\nSamoprozvani buntovnik Gevin Braun skrasio se i postao glavni igrač na tržištu umetnosti sa dva prostora u Njujorku. Jedan se nalazi na Low East strani, drugi u Harlemu, dok je treća galerija u Rimu. Ovde svoje radove predstavljaju takva imena kao što su Urs Fišer, Laura Ovens i Rob Pruit.\nA post shared by GBE (@gavinbrownsenterprise)\n2. Hauser & Wirth Njujork (Čelzi)\nČuveni art ogranak sa devet lokacija širom sveta ima dve galerije u Njujorku: jednu u distriktu Čelzi, drugu u Upper East-u. Obe lokacije nude postavke svetskih umetničkih zvezda unutar Hauser & Wirth-a. Taj spisak uključuje velika imena poput Luize Bourgeois, Martin Krida i Roni Horna.\nA post shared by Tracy Yuan | Art Explorer (@trace_out_art)\n3. Galerija Gagosian (Čelzi)\nSa 15 prostora širom sveta, Lari Gagosian je neprikosnoveni gospodar sveta galerija. Njegova ogromna njujorška galerija (20.000 kvadratnih stopa) predstavlja središnje mesto ovog carstva. Galerija je otvorena 1999. godine sa grandioznom instalacijom Ričarda Sere. Od tada su na izložbama bila predstavljena dela Elen Galager, Dejmijen Hirsta, Anselm Kiefera, Edvarda Ruša, Džulijan Šnabela, Endi Vorhola i drugih vrhunskih imena.\nA post shared by Guy Boyer (@guyboyer58)\n4. CLEARING (Vilijamsburg)\nOvaj prostor sa velikim slovima predstavlja njujorški ogranak galerije koja postoji u Briselu (Belgiji), a poput matične, galerija u Bruklinu fokusira se na savremenu umetnost mladih umetnika. Galerija je nedavno dodala još jednu njujoršku lokaciju na Upper East-u.\nA post shared by C L E A R I N G (@clearing_new_york_brussels)\n5. Michael Werner (Lenoks Hil)\nLegendarni nemački trgovac umetninama Majkl Verner otvorio je svoju njujoršku galeriju 1990. godine pod upravom Gordona VeneKlasena. Ova galerija ima postavke neke od najvažnijih umetnika našeg doba, uključujući Marsela Brodtersa, Džejmsa Li Barsa, Tomas Houseago-a, Jorg Immendorff-a i mnogih drugih.\nA post shared by George (@goodnightgallery)\nPored savremenog američkog i evropskog slikarstva, skulptura i crteža, galerija je specijalizovana za dela savremenih majstora, uključujući Hansa Arpa, Vilhelma Lehmbrucka, Pjera Manzonija i Kurta Schvittersa.


TotalCar.rs » Novi McLarenov superautomobil zvaće se Artura\nelektrični automobili, hibrid, McLaren, novo, Premijera, sportski automobil\nBritanski proizvođač najavio je da će u prvoj polovini naredne godine predstaviti novi supersportski automobil na hibirdni pogon.\nMcLaren je u poslednjih nekoliko godina značajno proširio svoju proizvodnu gamu, pa se od proizvođača koji je praktično imao jedan model u ponudi nametnuo kao rival imenima poput Ferrarija ili Lambirghinija. Novi model, koji će debitovati 2021. godine, poneće oznaku Artura, a imaće hibridni pogon.\nPogonski sistem će se sastojati od novog tvin-turbo V6 benzinca kome će pomagati elektromotor. U McLarenu kažu da će pogonski sklop biti znatno kompaktniji i lakši, a da će zadržati performanse većih V8 jedinica.\nBritanci navode i da će Artura moći da se kreće i samo uz pomoće elektromotora, a autonomija na struju biće dovoljna da zadovolji svakodnevne kraće vožnje u urbanim sredinama.\nMcLaren za sada nije otkrio specifikacije pogonskog sistema, ali se veruje da je u pitanju plug-in hibrid sa preko 600 konjskih snaga, dok bi u čisto električnom modu auto mogao da pređe 30-ak km bez uključivanja benzinca.\n(Foto: McLaren promo)\nRolls-Royce preskače hibride i usmerava se na električne automobile\nTeaser: Italdesignov koncept GT Zero


Gigant rešio da smanji cenu automobila, a zbog toga se odlučio na krajnje neobičan potez - Biznis Telegraf.rs\n31/07/20 | 09:35\nGigant rešio da smanji cenu automobila, a zbog toga se odlučio na krajnje neobičan potez\nPežo u ovakvim stvarima već ima iskustva, budući da je francuski proizvođač pre nekoliko godina preselio svoje sedište iz najčuvenije pariske avenije na periferiju grada\nDa bi pojeftinila svoja vozila, francuska kompanije Pežo (Peugeot), osnovana davne 1896. godine, odlučila se na krajnje neobičan potez. Da li je to način da pobije konkurenciju i istakne se kod kupaca?\nIpak, kako bi postigli nižu cenu kola, moraju negde da "uštinu" budžet, a rešenje vide u rezanju troškova vezanih za radni prostor i prodajnu, odnosno dobavljačku mrežu.\nTakođe, šef Pežoa smatra da budućnost auto-industrije leži u e-vozilima, te da bi takva vrsta automobila mogla biti pristupačnija širem krugu kupaca.\n"Financial Times" piše da proizvođači automobila nemaju mnogo izbora, već da moraju da povlače radikalne poteze kako bi cena njihovih e-automobila bila konkurentna.\nIz kompanije navode i da "prevazilaženje jaza između troškova razvoja e-vozila i njihove profitabilne prodaje (što je trenutno moguće jedino uz subvencije) - mora biti prvi prioritet ove industrije".\nPežo u ovakvim stvarima već ima iskustva, budući da je francuski proizvođač pre nekoliko godina preselio svoje sedište iz najčuvenije pariske avenije Champs-Elysees na periferiju grada. Osim toga, i kod njih je zaživeo rad od kuće, pa će svi koji mogu - nastaviti da rade tako, što je ušteda za kompaniju.\n- Značajno ćemo smanjiti nekretninski portfelj. To će značiti dobrobit za zaposlene. Trošiće manje novca na prevoz, a imaće i bolji balans između privatnog i poslovnog života - kaže izvršni direktor Tavares.\nNjegova razmišljanja su uzeta u obzir nakon što je grupacija PSA objavila polugodišnju dobit od 595 miliona evra, uprkos očekivanjima analitičara da će otići u ponor zbog cele trenutne situacije.\nKao i svi proizvođači koji posluju u Evropi ili Kini, i PSA osnažuje "električne kapacitete", nadajući se skoku potražnje kroz nekoliko godina.\nKonte o spajanju Fijata i Pežoa: Zaštita radnih mesta prioritet\nKupci, spremite se za ove 4 promene: Kako će izgledati praznični šoping u 2020?\n1. avgust 2020 | 00:18\nDace Bog da budu jeftiniji i od opela i od citroen a, posto sam sledeće godine ili COMBO ILI BERLINGO, naravno automatik. Svidja mi se rifter ali je cena bas bas jaka.\n31. jul 2020 | 17:38\nDajte malo povoljnosti da moze da kupim 308benzinac da bude oko 11 do 12 hilj\n31. jul 2020 | 14:05\nObozavam Peugoet, bas sam ga pre neki dan vozio kod unirent-a, svakako dobar potez u ovoj krizi, autoindustrija je na kolenima.


Suroi: Pitanje pravoslavne crkve ne može biti deo dijaloga između Kosova i Srbije - Kosovo Online\nSuroi: Pitanje pravoslavne crkve ne može biti deo dijaloga između Kosova i Srbije\n23. Mart 2021. • 22:53\nIzvor: Prink Screen\nPublicista Veton Suroi ocenio je da pitanje pravoslavne crkve ne može biti tema dijaloga između Kosova i Srbije, prenosi Koha.\n"Pitanje koje se dugo vuče i na koje treba dobiti eksplicitan odgovor je pitanje Srpske pravoslavne crkve. To ne može biti deo pregovora između države Kosovo i Srbije. Obe države su sekularne. Sekularne države ne mogu pregovarati o verskim zajednicama" rekao je Suroi.\nSuroi je u debati "Kako nastaviti sa dijalogom?",koju je organizovao kosovski Fond za otvoreno društvo, u okviru projekta "Forum 2015." dao deset predloga kako dalje ići sa dijalogom. Dodao je da je prva karakteristika dosadašnjeg procesa dijaloga nedovoljnost.\n"To je proces koji nije promenio odnos između Kosova i Srbije i nije promenio pristup posrednika, zasnovan na ideji da se kroz rešavanje manjih sporova dođe do trenutka kada najveći spor između Kosova i Srbije treba da bude rešen. Nema strukturnih promena i to naravno ne samo daje pravo, već i obavezu budućoj vladi i delovima društva, koji žele da pomognu ovom procesu, da izvrše ponovnu procenu procesa i sporazuma kako bi se postigao napredak, da bi se prešao taj prag, naravno uvek u okviru ovog mandata koji EU ima kao posrednik. Treba uzeti u obzir da u ovih deset godina imamo doslednost Srbije u deklaracijama o nepriznavanju Kosova, pa bi i ovo trebalo uzeti u obzir kao deo ove ponovne procene", rekao je Suroi.\nSuroi je, između ostalog, dodao da se geopolitički kontekst u svetu i Evropi dramatično promenio u ovih deset godina. Rusija se, dok je pre deset godina u NATO bila definisana kao budući strateški partner, kaže Suroi, u najnovijoj NATO analizi pretvorila u sistematskog rivala.\n"Tokom ovih deset godina, pitanje pregovora između Kosova i Srbije značajno je pomoglo Rusiji da razvije svoj sistematski sukob sa Zapadom, ne dozvoljavajući da se proširenje evroatlantskih integracija postigne rešavanjem odnosa između Kosova i Srbije. Dijalog za nas poprima još dublju dimenziju nego što je do sada bilo", rekao je Suroi.\nTakođe je napomenuo činjenicu da je važno da se SAD vrate briselskom dijalogu, da bi dijalog proizveo ne samo evropske integracije, već i evro-atlantske integracije.\nIzmeđu ostalog, rekao je da je tokom deset godina pregovora stvorena pravna razlika između pitanja koja je "Kosovo potpisalo kao država i ustavno-pravnog sistema".\n"Postoji i asimetrija u ugovornoj prirodi između Kosova i Srbije. Kosovo je ovaj sporazum potpisalo kao međudržavni sporazum, Srbija to nije učinila. Sprovođenje ovih sporazuma, nemoguće je u okviru ustavnog pravnog sistema Kosova, stoga insistiranje da se sporazum sprovede, a zatim nastavi dijalog, nije dobro ni za ustavno-pravni sistem, ni za dijalog kao takav, stoga je i nemoguće", rekao je Surroi.\nSuroi je takođe rekao da je veoma neophodno suočiti se sa prošlošću.\nVeton Suroi Kosovo Srbija EU Briselski dijalog\nPremijer Aljbin Kurti nazvao je sastanak u Beloj kući, koji je održan 4. septembra prošle godine, "švedskim stolom" i dodao da smatra da su se Vašingtonskim sporazumom Kosovo i Srbija udaljile od američke administracije, prenosi Koha.


PRIČA O VAHUDINU ŽUGORU, BOSANSKOM ROBOTSKOM UROLOGU IZ BAMBERGA: MNOGI DOLAZE NA LIJEČENJE I TRAŽE POMOĆ I SAVJET OD NAŠEG HIRURGA | Hayat.ba\nVahudin Žugor je rođen 13. 8. 1969. godine u Banjaluci i bezbrižno djetinjstvo je proveo igrajući fudbal u juniorima FK „Borac“, a kasnije u FK „Naprijed“ i u OFK „Prijedor“. Još u ranoj mladosti je pokazivao veliki fudbalski talent, pa je proglašen za najboljeg igrača u juniorima „Borca“, a s „Naprijedom“ je bio prvak tadašnje Republičke lige BiH. Rado je igrao i mali fudbal, a najčešće na „Partizanu“, ali i u dvorani „Borik“, gdje je turnirima prisustvovalo nekoliko hiljada gledalaca.\nVeoma često je trenirao i trčao na obližnje Šehitluke i Paprikovac s evropskim šampionom u boksu Marijanom Benesom i banjalučkom legendom i istinskim boemom Jasminom Husićem zvanim Keka.\nBili su to divni i nezaboravni dani mog djetinjstva. Svi smo živjeli u miru i velikom društvenom zadovoljstvu, jer je vladalo veliko prijateljstvo i drugarstvo, pogotovo među malom banjalučkom rajom, ističe Vahudin Žugor. Fudbal se igrao iz ljubavi prema lopti i nikakvih drugih interesnih sfera nije bilo. Nakon škole smo uvijek žurili na stadion „Partizana“, gdje smo satima igrali nezaboravne utakmice i onda danima pričali o prvoligaškim potezima i uspjesima naše mlade ekipe iz Ulice Augusta Šenoe, pojačane velikim Jasminom Husićem zvanim Keka i Sabahudinom Demirovićem zvanim Papen.\nVahudin je imao i drugu veliku ljubav, a to je bila medicina, pa je prvo upisao Srednju medicinsku školu, a kasnije i Medicinski fakultet u Banjaluci. Uporedo je uspješno igrao fudbal i bavio se medicinom, tako da je već u mladim danima naučio da odgovornost i upornost u različitim životnim situacijama imaju veliku ulogu u konačnom uspjehu. Kroz medicinu je upoznao mnogo prijatelja i kolega s kojima i danas ima kontakt, i pored udaljenosti i razdvojenosti.\nImao sam predivne roditelje koji su mene i sestru odgajali da poštujemo svaku osobu, ali i pored dobre i situirane materijalne situacije, uvijek su nas motivisali i odgajali da svojim vlastitim radom ostvarujemo dobre rezultate. To je bio i jedan od bitnih uvjeta za naš daljnji uspjeh i prosperitet – veli Vahudin.\nRat u BiH i odlazak iz Banje Luke\nNakon izbijanja rata u BiH, mnogobrojnih tortura i svakodnevnih egzistencijalnih i sigurnosnih problema u rodnom gradu, Vahudin je primoran napustiti Banja Luku i odlazi iz rodnog grada 19. 1. 1993. Imao je 23 godine. Prvo odlazi u Zagreb, a nakon šest mjeseci u Stuttgart u Njemačku. Tu je morao krenuti od nule, jer sa sobom nije imao ništa osim mladosti i ogromne želje i motivacije za vlastitim uspjehom i opstankom njegove familije. Na željezničkoj stanici u Stuttgartu dočekala ga je Alma Jakupović iz Cazina, žena koju je njegova sestra ranije upoznala i koja mu je poslala garantno pismo za dolazak u Njemačku. Iako ga nikad nije vidjela, primila ga je kod sebe na konak u narednim danima. Peti dan boravka u Njemačkoj već je počeo raditi kao medicinar, njegujući starije i iznemogle osobe u Njemačkoj. Vahudin navodi: Tri godine sam radio i noću i danju, jer je to bilo pitanje opstanka i egzistencije moje familije. I pored svih teškoća i kontinuiranog rada, nisam posustao. Nisam imao slobodnog vremena, učio sam njemački jezik i čekao svoju šansu. Godine 1996. upisao sam Medicinski fakultet u Erlangenu u Bavarskoj. Pored studija sam radio i pomagao roditelje koji su u međuvremenu izbjegli u Hrvatsku. Veliki problem je bio boravak i ostanak u Njemačkoj, jer su se izbjeglice iz BiH u međuvremenu vraćale kući. I tu sam uspio naći rješenje, pa sam prvo kao student, a kasnije kao liječnik dobio trajni boravak u Njemačkoj.\nMedicinska karijera, profesura i robotska urologija\nVahudin je završio medicinski fakultet 2000. godine, a 2002. je postao doktor medicine te 2006. specijalista urologije u Erlangenu u Bavarskoj. Titule su se nizale jedna za drugom, trostruki privatni docent na tri njemačka univerziteta (Erlangen, Aachen i Köln), a kao kruna karijere slijedi i stjecanje zvanja profesora u Kölnu 2017. godine. Dobitnik je mnogobrojnih nagrada i priznanja za naučne radove i predavanja. Dosad je objavio preko 700 naučnih radova u vidu predavanja, postera i knjiga.\nProfesor Žugor je i čest gost na njemačkom radiju, televiziji i mnogobrojnim javnim tribinama, koje kroz primjer našeg urologa pokušavaju motivirati migrante iz svih zemalja svijeta na uspješnu integraciju u njemačko društvo i civilizaciju.\nPosebni susreti su druženja u emisiji ‘U tuđoj avliji s Osmanom Džihom’, gdje sam redovan gost, ističe Žugor.\nOd 1. 10. 2018. je direktor Urološke klinike u Bambergu i prvi je medicinar koji je obavio operacije putem minimalno invazivnih robotskih sistema u ovom gradu. Urološka klinika u Bambergu razvila se pod vodstvom profesora Vahudina Žugora u jednu od referentnih i vodećih klinika za robotsku hirurgiju u Bavarskoj. Dosad je Vahudin obavio preko 3.200 operativnih zahvata robotskim sistemima, a preko 1.200 samo u Bambergu.\nPutem robotskih sistema operišem karcinome prostate, bubrega i mokraćnog mjehura, ali i različite rekonstruktivne i funkcionalne operacije na urološkim organima, kao sto su mokraćovod, mokraćni mjehur i bubreg, navodi Vahudin Žugor.\nRobotska tehnologija omogućava stabilnost i preciznost izvođenja sitnih pokreta u tijelu bolesnika, a dodatna stabilnost robotske ruke uz visokokvalitetnu kameru omogućava veliko uvećanje i vrhunsku vizualizaciju tkivnih struktura. Kombinacija tehnologije uz iskusnog operatera i odabir pogodnih karakteristika bolesti kod bolesnika garantuju najbolje ishode operativnog zahvata, kaže profesor Vahudin Žugor.\nPerspektiva i budućnost\nKao rođeni Bosanac, profesor Žugor nikada nije zaboravio svoju matičnu domovinu. Mnogi pacijenti iz Bosne i Hercegovine dolaze na liječenje u Bamberg i traže pomoć i savjet od našeg hirurga. Planovi su mu etabliranje robotske hirurgije u BiH, kao i pisanje nekoliko knjiga na bosanskom jeziku i publiciranje u BiH. Vahudin Žugor planira održati predavanja na matičnim fakultetima i univerzitetima u Bosni i Hercegovini.\nVažno je istaći da iskustvo i znanje našeg hirurga dovelo kliniku u Bambergu kod Nirberga do jedne od vodećih klinika za robotiku u Njemačkoj, tako da klinika već raspolaže s dva veoma skupa robotska sistema i cilj je ovu tehnologiju i dalje usavršavati i perfekcionirati.\nOvaj tekst je lektorirao gospodin Jasmin Husić zvani Keka, veliki prijatelj i Vahudinov drug iz mladalačkih dana u Banjaluci. Zadnji put smo se vidjeli 1992. godine u našoj Banjaluci, u jeku ratnog vihora i početku emigriranja naših sunarodnika. Kontakt s profesorom Vahudinom Žugorom, nakon odlaska iz BiH i obostranog izbjeglištva, uspostavio sam tek ove godine, znači nakon 28 godina. Iznimno mi je drago da je jedan naš dječak s „Partizana“ i ispred hotela „Palas“ danas jedan od vodećih robotskih urologa na evropskim razinama. Bila mi je iznimna čast i radost biti dio životne sudbine i druženja s profesorom Žugorom.


3. februara 2022. - Leutar.net\nZlato, baldahini, fontane i kič: Zavirite u Putinov dvorac na Crnom moru FOTO\n3. februara 2022. LEUTAR 1\nIstraživački tim Alekseja Navaljnog, kritičara Kremlja koji je trenutno u zatvoru, objavio je stotine fotografija ogromne vile na Crnom moru koja je navodno izgrađena za ruskog predsednika Vladimira Putina. Objavljen […]\nVukanović na tribini: Očekujem promjene u Srpskoj (FOTO)\nNarodni poslanik i predsjednik Liste za pravdu i red Nebojša Vukanović, organizovao je večeras u Banjaluci tribinu gdje je predstavljen tim za Krajinu Liste za pravdu i red. Vukanović je […]\nKrivokapić: Od sutra više neću biti premijer, to je već dogovoreno\nOd sutra više neću biti premijer, jer je to dogovorio Milo Đukanović sa delom vladajuće koalicije, rekao je crnogorski premijer Zdravko Krivokapić na konferenciji za medije. „Ostao sam na stavu […]


15 Postova • Stranica 2 od 2 • 1, 2\nod Bozidar » 23.01.2012 20:48\nSvidjaju mi se filmovi. Dobri su\nod dedangija » 17.02.2012 11:53\nkako se postavlja citat,sto mu gromova\nproblem s glumcima i kako ga resiti? kako je to resavao recimo Zilnik u "Vruce Plate" ili kako je problematiku postavio Bresson u kinematograf teoriji o modelima umesto glumaca\nPridružio se: 15.02.2012 20:45\nod Video Majstor » 18.02.2012 13:04\nIma 2 načina:\n1) Klikneš na taster "CITIRAJ" koji se pojavljuje kod poruka ispod polja gde pišeš. I onda je citirana cela poruka.\n2) Kopiraš tekst koji hoćeš da citiras u svoju poruku a zatim ga selektuješ i klikneš na taster "Quote" koji se nalazi iznad polja gde pišeš tekst.\nU oba slučaja citirani tekst će se nalaziti između dva BBCode taga (znaka) koji se lak oprepoznaju jer su u pravouglim zagradama. Slična stvar je i sa svim ostalim BBCode funkcijama namenjenim za tekst (podebljavanje, iskosena slova, YouTube video, Vimeo vide itd.). Uvek selektuješ željeni deo teksta a onda klikneš gore na odgovarajući taster da se pojave BBCode tagovi.\nod photomaestro_ch » 26.03.2012 17:51\nMene iskreno interesuje ova devojka u filmu koja sedi na klupi,u aprili dolazim u Srbiju i iskoristicu vreme da fotografisem i snimim sto lepse devojke,takodje i momke za moj treci po redu web sajt koji ce biti iskljucivo namenjen portretima,industriji prirodi i slicno,ako je devojka zainteresovana neka mi se javi na e mail info@muzika.ch ili nek ode direktno na moj web sajt "www.muzika.ch",tu stoji baner od mog FB profila,hvala na saradnji....\nod photomaestro_ch » 26.03.2012 17:53\nvecnihejt je napisao: Pogledajte moj novi kratki film, ako vam se svidi, ima na tom kanalu jos filmica. Najbolje je da pogledate u HD-u, ako ste u mogucnosti - mnogo je bolja slika.