Više bakra, deviza i optimizma\nBerzanska cena porasla za dva i po puta, a država brine i o gradnji nove topionice u Boru i standardu 4.800 radnika\nBor – U rudarskom Boru optimizma je više nego ikada u poslednjoj deceniji. Blagoje Spaskovski, od novembra prošle godine novi direktor ove nekada moćne kompanije – koja je zapošljavala i 24.000 radnika, i u izvozu (dvostruko većem od uvoza) zarađivala više od trista miliona dolara godišnje – kaže da ima više razloga za vedrije raspoloženje Borana. On navodi da je proizvodnja sada gotovo za polovinu veća od prošlogodišnje, da je usvojen biznis plan koji garantuje profitabilnu proizvodnju do 2023. godine i da će se u Boru već za četiri godine proizvoditi 50.000 tona bakra, dvostruko više nego što će biti proizvedeno u ovoj godini.\nOptimizam pojačava i to što je ovih dana bakar na Londonskoj berzi dostigao cenu od 5.930 dolara za tonu, što je 3.260 dolara ili dva i po puta više nego u novembru prošle godine. Biće ga više i u izvozu jer je u julu otkopano 2.374.000 tona iskopina (rude i jalovine) što je više za dva i po puta nego u julu minule godine.\nBez otpuštanja i opuštanja\nPromene su očigledne i velike u proteklih devet meseci. Stiglo se od beznađa do optimizma. Novi direktor, dugogodišnji ugledni stručnjak i uspešni rukovodilac rudarske proizvodnje (školovan u Boru), naglašava da se radilo više, organizovanije i štedljivije. Nije bilo para za osetnija ulaganja, ali su troškovi, oslobađanjem od privilegovanih snabdevača, smanjeni za 33 odsto. Skinuto je više jalovine da bi se krenulo prema bogatijoj rudi s većim sadržajem metala na kopovima u Boru i Majdanpeku kao i u „Jami” borskih rudnika. Ukazano je veće poverenje mladim stručnjacima i zadobijena naklonost sindikata.\n– Novo poslovodstvo, koje predvodim devet meseci, obećalo je da neće biti otpušten nijedan radnik, iako su potencijalni kupci na minulim tenderima zahtevali otpuštanje gotovo 3.000 zaposlenih, a održano je i obećanje da neće biti umanjivanja plata – objašnjava promene i optimizam direktor Spaskovski. – Posebno želim da naglasim da je većem optimizmu u Boru doprinelo i to što je država promenila odnos prema sopstvenom bakru i Boru i njegovom preduzeću. Kada neko kaže da nije uspeo ni treći pokušaj privatizacije ja ga ispravim i kažem: Uspeo je – prevođenjem RTB u državno vlasništvo. Time je država sačuvala svoju najvažniju i najperspektivniju stratešku sirovinu i zaštitila egzistenciju i standard Borana.\nDrugačiji odnos države ispoljen je u februaru ove godine kada je ona i zvanično odlučila da garantuje kredit od sto trideset miliona dolara uloga u novu savremenu topionicu. Direktor Spaskovski je uveren da će ona sigurno početi da se gradi u prvom kvartalu iduće godine i početi da radi 2013.\n– Izbegnuto je tako otpuštanje 3.000 radnika i to je, više od svega probudilo njihov optimizam – objašnjava direktor Spaskovski. Sada ih ima 4.800 i zahvalni su državi. Spremni su da rade bez opuštanja.\nUlaganja u Bor – isplativa\nDirektora Spaskovskog i sve Borane posebno raduje što je Odbor RTB-a ovih dana u Beogradu usvojio biznis plan ove kompanije o njenom razvoju do 2023. godine. Kaže da je novo borsko rukovodstvo bilo uporno da ubedi Vladu Srbije da rude bakra u Boru i Majdanpeku ima za još sto godina. Najzad su i vladini stručnjaci u to poverovali i tako se stiglo do biznis plana. Direktor Spaskovski kaže:\n– Plan pokazuje svim „nevernicima”, kakvih je minulih godina bilo mnogo, da se ovde isplati rudariti. Predviđa se odlična dobit u narednih 15 godina. To znači da će i sva ulaganja u Bor biti dugoročno isplativa. I u metalurgiju i u rudarstvo Bora i Majdanpeka. Uverene su u to i banke koje će nas kreditirati. Trebalo bi da nam se javno izvine svi oni „eminentni stručnjaci” koji su 2001. i 2002. godine slali Vladi Srbije sumorne poruke iz Bora.\nObavestio nas je direktor borske kompanije da je sve više onih koji se interesuju za ulaganje u Bor. Kaže da su ovde dolazili i predstavnici dva internacionalna investiciona fonda. Tražili su da preuzmu rudnike „Cerovo” i „Borsku reku”. Ali, nisu prihvaćeni zato što su svoj profit stavili ispred Bora i Srbije. Bor će, veli Spaskovski, već od iduće godine, kada se očekuje proizvodnja od 30.000 tona bakra, i sam znatnije moći više da ulaže u obnovu rudarske proizvodnje.\nA kada bude mnogo više vredeo nego sada, Bor će se, ako bude potrebno, i sam prodati. Ali, za mnogo više para nego što je iko do sada nudio.\nKopaonik će biti najveći ski centar u jugoistočnoj Evropi\nMiodrag Kostić, predsednik „MK grupe”, najavio je investicije od 12 miliona evra u naredne četiri godine u hotele „Grand”, „Suvo rudište” i kompleks „Konaci” na Kopaoniku.\nPrema biznis planu ove kompanije, za zimsku turističku sezonu 2009/10. biće renovirano 56 soba i 22 apartmana, od čega 13 VIP apartmana i dva predsednička apartmana, recepcija i foaje, kao i aperitiv bar. U planu je i da se konaci „Zvečan” i „Ras” transformišu u hotel „Suvo rudište” koji će biti kategorisan sa četiri zvezdice, kao i potpuna adaptacija preostalog dela konaka, koji će zadržati koncept turističkog naselja apartmanskog tipa. Svi objekti biće podignuti na nivo usluge kategorisane sa četiri zvezdice. Kostić je najavio saradnju sa lokalnim vlastima, nacionalnim parkom Kopaonik i JP „Skijališta Srbije” u cilju razvoja hotelijerstva i turizma na Kopaoniku.\n- Smatramo da Kopaonik može biti zanimljiva internacionalna ski-destinacija. Plan je da sarađujemo sa turističkim organizacijama na nacionalnom nivou, ali i sa inostranim turoperaterima. Primarni cilj nam je da vratimo sve one turiste koji su ranijih godina zimovali ovde, ali i da pridobijemo nove goste, prvenstveno iz istočne Evrope - dodaje Kostić.\nU Srbiji ima oko 24.000 fantom firmi\nSrpski privrednici nisu osetili nikakvu vajdu od prvog paketa mera Vlade za suzbijanje ekonomske krize. Čak i firme koje su uzele subvencionisane kredite dižu glas jer je to nedovoljno za izvoznike. Ipak, najgore je u celoj priči što većina preduzeća uopšte nije mogla da konkuriše za jeftinije kredite zato što je uslov bio da ne daju otkaze, a i saplitali su ih loši bilansi. Ovo pokazuje anketa Privredne komore Srbije obavljena među preduzećima, na reprezentativnom uzorku.\nPrivrednicima smetaju „statističke igre” izvršne vlasti kada je u pitanju zaposlenost. U prosečan broj zaposlenih u oktobru prošle godine bili su uračunati sezonski radnici iz poljoprivrede i građevinarstva, kojima firme daju otkaz i ako podignu kredit za likvidnost čiju kamatu subvencioniše država - ne može se dokazati da je održan prosečan broj zaposlenih iz pomenutog meseca.\nKad je reč o podsticanju novog zapošljavanja, u ovoj obimnoj anketi, samo tri preduzeća su iskoristila ovu meru, a najveća im je boljka što na tržištu rada nema kadrova sa posebnim znanjima i veštinama pa će ubrzo masovan problem postati: kako supstituisati stručnjake koji odu u penziju.\n- Privrednicima je poseban problem netransparentnost javnih nabavki i na lokalnom i na nivou javnih preduzeća, kao i favorizovanje pojedinih ponuđača kroz uslove tenderske dokumentacije. Žale se da je pojačan pritisak i nerazumevanje inspekcijskih organa posebno na lokalnom nivou. Ukazuju na to da povećanje cena energenata i drugih usluga čije cene kontroliše država radi punjenja budžeta vodi samo ka padu konkurentnosti i inflaciji - kaže za „Blic” Ivan Jakšić, direktor za odnose s javnošću PKS.\nU oceni efekta mera Vlade, u PKS konstatuju da to što je NBS četiri puta snižavala referentnu kamatnu stopu na godišnjem nivou, nažalost, nije dovelo do smanjenja kamatnih stopa poslovnih banaka, a toga neće ni biti sa i dalje visokom referentnom kamatnom stopom i stepenom dinarske imobilizacije. Dok s jedne strane Vlada sprovodi program podrške privredi kreditima sa subvencionisanom kamatom, ona, paradoksalno, preko finansijskog tržišta umanjuje raspoloživa sredstva banaka za kreditiranje privrede.\n- Iako je novi aranžman sa MMF uticao na stabilizaciju kursa dinara i ukupnu makroekonomsku stabilnost, a i sporazum sa bankama u okviru „Bečke inicijative” imao je stabilizujući efekat na deviznom tržištu, privrednici ocenjuju da se NBS bavi podrškom likvidnosti banaka iako tog problema nema u bankarskom sektoru, umesto da se bavi profitabilnošću, dakle kamatnim stopama. Banke ocenjuju da je neracionalno s jedne strane držati 35 odsto deviznih rezervi u dinarima, a sa druge strane imati mogućnost kratkoročnog zaduživanja kod NBS - ističe Jakšić.\nUprkos bombastičnim najavama, realizacija infrastrukturnih objekata nije pokrenula investicionu tražnju i ukupnu privrednu aktivnost. Privrednici navode kao primer to što za izgradnju koridora 10, u šta su uprte oči cele javnosti, još nisu okončane pripremne radnje kao što je otkup zemljišta. Opšta je ocena da Srbija nije iskoristila novac koji joj je odobren od međunarodnih finansijskih institucija.\nPodaci koje saopštava Miloš Bugarin, predsednik PKS, još su alarmantniji.\n- Prema poslednjim podacima NBS od 30. jula 2009. godine, u blokadi je 61.285 preduzeća, sa oko 150.000 zaposlenih i sa ukupnim iznosom blokade od 262 milijarde dinara. U odnosu na oktobar 2008. godine to je 15 odsto više preduzeća, dok je dinarski iznos blokade povećan za oko 56 odsto (tada su bile 164 milijarde dinara). Preko 60 odsto svih blokiranih preduzeća je nelikvidno duže od godinu dana - iznosi Bugarin.\nIz ovih i obilja drugih podataka jasno se vidi da je finansijska kriza u Srbiji odavno prerasla u ekonomsku, zaključuje Bugarin. Ovakva ekonomska kriza, dodaje on, preti da eskalira u socijalnu, na šta ukazuje činjenica da svakodnevno imamo prosečno između čak 20 i 30 štrajkova kojima država pristupa ad hok, a ne sistemski. Preti burna jesen, zaključuje sagovornik „Blica“, najavljuju to i sindikati i sada je više nego ikada potreban sistemski pristup rešavanja problema u tripartitnom dijalogu: predstavnici vlasti, poslodavaca i sindikata.\nDa li će vlasti i poslodavci imati sluha za ove poruke pokazaće naredne sedmice.\nMere koje Privredna komora traži od Vlade\n- Postepeno smanjivati obavezu držanja dela devizne rezerve u dinarima n Nastaviti dalje sniženje referentne kamatne stope NBS\n- Uvođenje garancija za međubankarske pozajmice\n- Povećati kašnjenje (docnju) bankarskim dužnicima sa 60 na 90 dana i omogućiti im reprogramiranje dugova\n- Uvesti kredite za trajna obrtna sredstva sa otplatom do tri godine i grejs period od minimum šest meseci\n- Omogućiti kompenzaciju potraživanja između privrede i države (plaćanje poreza i doprinosa prebiti sa budžetskim dugom države prema preduzeću)\n- Bolje organizovati, brže i efikasnije realizovati sve pripremne radnje, uključujući infrastrukturne projekte radi efikasnog povlačenja sredstava od međunarodnih finansijskih institucija da bi uzeli zamah infrastrukturni investicioni projekti\n* Ove mere će PKS dostaviti kabinetu premijera Mirka Cvetkovića kad se ministri vrate sa godišnjeg odmora\nŠta su preduzeli Vlada Srbije i NBS\n- Ukidanje obavezne rezerve na kreditne linije iz inostranstva, oktobra prošle godine\n- Garantovanje štednih uloga do 50.000 evra, decembra prošle godine\n- Uvođenje subvencionisanih kamata za kredite za likvidnost\n- Aranžman sa MMF (stabilnost dinara) i smanjenje javne potrošnje\n- Bečki sporazum, tj. održavanje neto pozajmica Srbije od strane ino-banaka na sličnom nivou kao ranije\nZa investicije samo mrvice\n- Merama Vlade Srbije za prevazilaženje efekata ekonomske krize predviđena su sredstva za subvencionisane kredite. Do sada je od strane privrede podneto zahteva u iznosu od 912 miliona evra, a od toga realizovano 523 miliona evra. Od toga, 802 miliona evra zahteva je bilo za kredite za likvidnost, što potvrđuje tešku situaciju u kojoj se nalaze naša preduzeća. Odobren je 471 milion evra. Poražavajući podaci su za investicione kredite. Zahtevi su bili u iznosu od 29 miliona evra, a od toga je odobreno samo 514.000 evra i samo tri preduzeća su dobila ovaj investicioni kredit, što pokazuje da je i mala zainteresovanost i mala šansa za razvoj. Likvidnost i preživljavanje preduzeća su primarni problemi - kaže Bugarin.\nKolektivni godišnji i pauza u proizvodnji "punta"\nKRAGUJEVAC - Proizvodnja automobila "punto" u kragujevačkoj fabrici automobila biće prekinuta do 24. avgusta zbog kolektivnog godišnjeg odmora koji počinje danas, izjavio je generalni direktor Zastava vozila Zoran Radojević.\nRadojević je rekao da su stvorene zalihe koje u potpunosti zadovoljavaju potrebe prodaje.\nOd kraja marta, kada je počela proizvodnja "punta" sa znakom Fijata, u kragujevačkoj fabrici je kompletirano 7.145 vozila.\nRadojević je najavio da će u kragujevačkoj fabrici od septembra biti povećana proizvodnja "punta".\nOd septembra više vozila\n"Počinjemo sa većim obimom proizvodnje, najverovatnije od 1. septembra, što znači da će umesto sadašnjih 120 sa traka silaziti 200 vozila dnevno ili 4.000 na mesečnom nivou", rekao je Radojević.\nTokom kolektivnog godišnjeg odmora u fabrici automobila biće obavljen redovni remont postrojenja i izmeštanje stare opreme, a na tim poslovima će biti angažovano oko 300 radnika.\nBiće, takođe, nastavljeno ekološko čišćenje fabrike, izmeštanje industrijskog otpada i boja, prema obavezama iz ugovora sa italijanskim Fijatom.\nU petak je završen drugi krug izjašnjavanja radnika o socijalnom programu i za odlazak iz fabrike opredelilo se 174 radnika.\nPredsednik Samostalnog sindikata Zastava automobila Zoran Mihajlović rekao je da se najviše radnika izjasnilo za odlazak uz socijalni program za opciju "pet godina do penzije" ili su ispunili uslove za redovan odlazak u penziju.\nOn je najavio da će u novembru biti otvoren treći krug izjašnjavanja za odlazak iz kompanije.\nPredstavnici lokalne uprave Kragujevca su se nedavno dogovorili sa predstavnicima Ministarstva ekonomije i Fijata o početku postupka eksproprijacije 35 hektara zemljišta u Kormanskom polju, gde će biti izgrađeno sedam do deset fabrika italijanskih kompanija, koje su kooperanti fabrike Fijat automobili Srbija.\nDruštvena imovina odlazi u istoriju\nU Srbiji je ostalo da se privatizuje još 160 društvenih preduzeća – izjavio je državni sekretar za privredu i privatizaciju Srbije Nebojša Ćirić. On je u intervjuu agenciji Beta kazao da su to preduzeća za koja je prvi ili drugi put objavljen poziv za prodaju.\nNa taj broj preduzeća koja još nisu privatizovana trebalo bi dodati još oko 140 firmi čiji su osnivači iz bivših jugoslovenskih republika i koja više ne podležu Zakonu o privatizaciji. Prema Ćirićevim rečima, ta preduzeća biće izmeštena iz portfelja Agencije za privatizaciju i privatizovana, ili će njihov stutus biti rešen u skladu s uredbom Vlade Srbije.\nĆirić je istakao da je Agencija za privatizaciju prema zakonskom roku objavila javne pozive za prodaju svih preostalih društvenih preduzeća do kraja 2008. godine.\n– Očekujem da društveni kapital do kraja ove godine, što je u skladu i s Ustavom, bude potpuno eliminisan – naglasio je državni sekretar za privredu i privatizaciju.\nĆirić je precizirao da će privatizacija društvenog kapitala biti završena prodajom kapitala ili pokretanjem likvidacije ili stečaja u onim preduzećima koja nakon tri i više aukcija nisu našla vlasnike.\nPrema podacima Agencije za privatizaciju, u Srbiji je od 2002. godine dosad ukupno privatizovano oko 2.500 preduzeća, a prihod od privatizacije dostigao je 2,9 milijardi evra. Od ukupnog broja na tenderima i aukcijama prodato je 1.825 preduzeća, a preostala su privatizovana preko tržišta kapitala i na druge načine.\nDržavni sekretar Ministarstva ekonomije Nebojša Čirić tvrdi da će do kraja godine biti podeljene besplatne akcije Naftne industrije Srbije. Ćirić je agenciji Beta rekao da će dotad biti usvojene izmene i dopune Zakona o pravu na besplatne akcije koje će omogućiti da i pre sprovedene privatizacije budu podeljene akcije ostalih pet preduzeća: "Telekoma", EPS-a, "Aerodroma", "Galenike" i "Jat ervejza" u toku prve polovine sledeće godine.\n– Treba da se proveri još oko 50.000 građana i 2.000 radnika, ali, suštinski, za podelu akcija ne predstavlja problem promena vlasništva u NIS-u – kaže Ćirić.\nU junu i julu, prvi put posle osam meseci, beleži se smanjenje broja nezaposlenih, kažu u Nacionalnoj službi za zapošljavanje. Direktor Vladimir Ilić ocenjuje da su tome doprinele mere Vlade Srbije, koja je, kroz program zapošljavanja pripravnika i javne radove, otvorila 30.000 radnih mesta.\nIlić je u intervjuu agenciji Beta rekao da se u prethodna dva meseca prvi put beleži smanjenje broja nezaposlenih na evidenciji, nakon što je osam meseci za redom broj nezaposlenih povećavan za po oko 8.000 ljudi mesečno.\n"To može da ukaže na blagi oporavak tržišta rada", rekao je Ilić i naveo da je u julu broj nezaposlenih smanjen za 7.000, a u junu za 4.500.\nIlić je ocenio da su smanjenju broja nezaposlenih doprinele mere Vlade Srbije, koja je kroz program zapošljavanja pripravnika i javne radove otvorila 30.000 radnih mesta.\nPrema njegovim rečima, deo prijavljenih na evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje nije nezaposlen, već ima prihode od rada na crno, neprijavljenih samostalnih delatnosti, izdavanja stanova ili poljoprivrede, a prijavljuje se da bi koristio pomoć za nezaposlene, poput markice za prevoz, zdravstvene zaštite i socijalne pomoći.\nZbog toga, kako je rekao, postoji velika razlika između registrovane stope nezaposlenosti, koja u julu iznosi 26 odsto i rezultata ankete o radnoj snazi, koju je prema metodologiji EU, u aprilu sproveo Republički zavod za statistiku i koja je pokazala da je u Srbiji stopa nezaposlenosti 15,6 odsto.\nIlić je istakao da je, prema anketi o radnoj snazi, stopa nezaposlenosti povećana sa 14 odsto u oktobru 2008. godine na 15,6 u aprilu 2009. godine, što je znatno manje povećanje nego u zemljama okruženja i EU, gde je stopa udvostručena.\n"Mogu da zaključim da u Srbiji na tržištu rada još nema ozbiljnih teških posledica ekonomske krize kao na Zapadu", rekao je direktor Nacionalne službe za zapošljavanje.\nIlić je rekao da je nezahvalno davati prognoze o kretanjima na tržištu rada do kraja godine, ali da očekuje stagnaciju broja nezaposlenih ili blagi rast.\nSmanjena spoljnotrgovinska razmena Srbije i Rusije\nBeograd - Spoljnotrgovinska razmena Srbije i Rusije u prvoj polovini godine dvostruko je manja nego u istom periodu 2008. godine i iznosila je 1,1 milijardu dolara, saopštila je Privredna komora Srbije.\nKako se navodi u podacima PKS, Srbija je u trgovini sa Rusijom zabeležila deficit od 831,6 miliona dolara, a razlog smanjenja robne razmene je globalna ekonomska kriza. Izvoz iz Srbije beleži pad od oko 48 odsto u odnosu na prvih šest meseci prošle godine i iznosi 147,7 miliona dolara, kao i uvoz (smanjenje od oko 49 odsto) koji je premašio 979 miliona dolara. Do pada uvoza došlo je zbog januarske gasne krize, ali i smanjene isporuke nafte i uglja, dok je na pad izvoza uticalo smanjenje isporuka voća i povrća.\nRusija je osmi partner Srbije kad je reč o izvozu, sa učešćem od 3,91 odsto, dok je prvi partner u uvozu, sa učešćem od 13,24 odsto. Pokrivenost uvoza izvozom iznosi 15 odsto. Najzastupljeniji proizvodi u srpskom izvozu u Rusiju su pokrivači podova i tapete, sastavljene podne ploče, lekovi, hartija, gume, dizalice, trešnje i višnje. Srbija iz Rusije najviše uvozi naftu, gas, ureu, aluminijum, đubriva.\nKronošpan počeo probnu proizvodnju u Lapovu\nLAPOVO, 9. avgusta 2009. (Beta) - Austrijska kompanija Kronošpan (Kronospan) započela je u Lapovu probnu proizvodnju ploča od drveta u okviru investicije čija će vrednost dostići 300 miliona dolara, izjavio je predsednik Opštine Lapovo Dragan Zlatković.\nOn je agenciji Beta kazao da je završena izgradnja prve proizvodne hale, kao dela prva faze investicije Kronošpana u industrijskoj zoni u Lapovu, i da će se u tom pogonu proizvoditi ploče od iverice, laminati i drvene OSB ploče za građevinarstvo.\nZlatković je kazao da je u toku probna proizvodnja i testiranje mašina, a da se zvaničan početak proizvodnje očekuje krajem avgusta.\nOn je podsetio da je Kronošpana na osnovu dogovora od pre dve godine kupio 55 hektara zemljšta za pogone u Lapovu.\nNa poslovima izgradnje i pripreme proizvodnje, kazao je Zlatković, u Kronošpanu je trenutno angažovano od 130 do 150 radnika.\n"Dogovoreno je da u prvoj fazi, u Kronošpanovoj proizvodnji bude zaposleno 300 radnika, a u drugoj fazi , kada se završi kompletna investicija, ukupno 700 proizvodnih radnika", rekao je predsednik Opštine Lapovo.\nOn je dodao da će u okviru celog sistema koji prati proizvodnju i poslovanje Kronošpana biti angažovano oko 7.000 radnika.\nZlatkovića je rekao da će realizacija druge, završne faze investicije početi 2010. godine, prema dinamici koju će odrediti Kronošpan prema svojim poslovnim planovima i ekonomskoj situaciji u svetu.\n"Izgradnjom punih kapaciteta na površini od 55 hektara , fabrika u Lapovu će biti jedna od najvećih u sistemu Kronošpana u svetu", rekao je on.\nPrema njegovim rečima, industrija Kronošpan opredelila za ulaganje u Lapovu , pre svega zbog povoljnog geografskog položaja i povlastica koje je dobila od lokalne samouprave.\n"Kronošpan je ar zemljišta platio 300 evra, a oslobođen je u narednih 10 godina plaćanja naknade za uređenje građevinskog zemljište i drugih lokalnih prihoda koji su sastavni deo budzeta" rekao je Zlatković.\nOpština Lapovo sada ima manje od 1.000 nezaposlenih i 9.500 stanovnika.\nMajkrosoft inovacioni centar u Srbiji u 2010. godini\nInformatička kompanija Majkrosoft planira da u Srbiji sledeće godine otvori inovacioni centar, izjavio je direktor Kancelarije Majkrosofta u Srbiji Vladan Živanović.\nOn je izjavio da je osnivanje inovacionog centra za izradu informatičkih rešenja velika investicija i "zahtevna u tehnološkom smislu" i dodao da zbog toga ne može biti realizovana ove godine, kada uslovi na tržištu nisu dobri.\nU inovacionim centrima Majkrosoftovi partneri na osnovu platforme te kompanije prave specifična rešenja, za potrebe korisnika poput banaka i radnji.\n"Mislim da će se uslovi steći do kraja ove kalendarske godine i da možemo očekivati da se sledeće kalendarske godine otvori inovacioni centar u Srbiji", kazao je Živanović.\nInovacioni centar se, kako je naveo Živanović, po pravilu osniva van glavnog grada, u nekom od centara čiji razvoj Majkrosoft želi da podstakne, a ne osniva ga Majkrosoft sam već u saradnji sa Američkom organizacijom za međunarodni razvoj USAID i drugim organizacijama.\nU svetu ima više od 60 inovacionih centara.\nŽivanović je kazao da Majkrosoftov razvojni centar u Srbiji trenutno radi pet projekata, među kojima su prepoznavanje rukopisa za ćirlični tekst i neka pisma koja imaju specifične simbole, poput baskijskog i arapskih, kao i za prepoznavanje mapa i razvoj baze podataka SQL.\nU svetu ima pet razvojnih centara, kazao je Živanović i dodao da oni funkcionišu kao "laboratorije Majkrosofta van centrale u Redmondu", u kojima se razvijaju stvari koje će biti primenjene u budućnosti, uglavnom u operativnim sistemima Majkrosofta i bazama podataka.\nKako je naveo, Srbija je prijavljena za još dva projekta, ali "zbog ekonomske situacije nije izvesno kako će se ti projekti dalje odvijati".\n"Razvojni centar u Beogradu nastao je sticajem srećnih i dobrih okolnosti, što je Srbija imala veterane koji rade u Majkrosoftu" i koji su bili spremni da dođu u Srbiju da bi tu pokrenuli neke projekte.\n"Enklava srpskog kadra koji radi u Majkrosoftu je prilično velika, jedna od bogatijih i većih unutar Majkrosoftove strukture i sticaj je srećnih okolnosti što smo imali priliku da dva naša veterana imaju ambiciju da dođu ovde i donesu neku novu tehnologiju ovde", rekao je Živanović u intervjuu agenciji Beta\nAustrian company Kronospan Started the Production\nAustrian company Kronospan started the trial production of wood plates in Lapovo, as the part of investment the worth of which is estimated at USD 300 mn, said the President of the Municipality of Lapovo, Dragan Zlatkovic. He said that the construction of the first hall completed, which is a part of the first stage of Kronospan’s investment in the industrial zone of Lapovo. This plant will produce chipboard plates, laminates, and wooden OSB plates for construction industry. The official beginning of production is expected in the end of August.\nEquipment for Djerdap on the Way\nDeputy Director of Hydro Power Plant (HPP) Djerdap 1, Petar Manzalovic said yesterday that the revitalization of HPP will commence on September 1st, and the first out of six aggregates was shipped from Russia so as to replace the existing ones. ‘1,500 tons of equipment was shipped via the River Danube. The equipment comprises parts of generator and turbines’, said Manzalovic. He added that everything is ready for the start of revitalization, in the course of which they will disassemble the old equipment that was in use for four decades, and they will install new one. ‘Upon the completion of repair, which is scheduled for 2015, the power of generator will increase to 205 megawatts from present 174 megawatts’, said he.\nA 60-pct Fall in Furniture Industry\nManufacturing industry, which accounts for more than 90 pct of Serbia’s export, was by 19.9 pct lower in June than in June 2008. However, in the last couple of months, the fall stood at 23 pct. In the course of June, four segments experienced a positive inter-annual growth rate: production of radio, TV, and telecommunication equipment experienced a 83.3-pct increase, followed by the production of office and IT machines (42.1 pct), tobacco industry (22.2 pct), and publishing industry (a 2.9-pct growth). However, these segments share in total industry’s share was minimal. In the array of other branches of manufacturing industry that recorded a fall compared to the last year’s June, furniture industry recorded the poorest results, which is by 58.8 pct lower, followed by the production of traffic means (which recorded a 50.4-pct fall), while the pride of Serbian industry – the production of basic metals – dropped by 46.1 pct than in the same period last year. Textile industry also recorded a 30-35 pct fall in production compared to the last year’s June.\nReduced Level of Foreign Trade Exchange between Serbia and Russia\nForeign trade exchange between Serbia and Russia in the first half year was two times lower than in the same period 2008, and it stood at USD 1.1 bn, as announced by the Serbian Chamber of Commerce. As stated in the SCC report, Serbia recorded a USD 831.6 mn deficit in trade with Russia, and the reason for the fall in commodities exchange is to be found in global financial crisis. Exports from Serbia recorded a 48-pct fall compared to the first six months 2008, and it currently stands at USD 147.7 mn. The same stands for imports (with a 48-pct fall), which topped USD 979 mn. Fall in import occurred because of gas crisis that hit the country in January this year, but also due to reduced deliveries of oil and coal. On the other hand, the fall in export was triggered by the fall in fruits and vegetables export.\nJelasic warns about lack of government strategy in talks with IMF\nRadovan Jelasic, the Governor of the National Bank of Serbia (NBS) assessed that the Government of Serbia has no detailed plan with which to go out in front of the representatives of the International Monetary Fund who are to arrive in Serbia on August 24. ‘These days, I only hear on what the Government wants, or doesn’t want, and no one speaks of what we are ready to do in return, that is, what measures we are to implement… I heard not one concrete suggestion on what we should do, except for ‘chore singing’ that the IMF should allow us higher budget deficit’, said Jelasic in an interview for Vecernje novosti. Asked on whether it is necessary to introduce additional taxation of incomes higher than RSD 40,000 and the VAT increase to 20 pct, Jelasic assessed that the reduction of salaries that are above the average would bring minimal income. ‘Therefore, if we are to head this direction, we should also include the under-average salaries. Just the same, we should increase income in VAT. Nevertheless, the situation is now different than compared to March – namely, the budget hole is deeper, and it is not longer enough to increase VAT by 1 pct only’, said the Governor.\nNumber of jobless drops in 2nd consecutive month in July\nThe Director of the National Employment Service, Vladimir Ilic said that there were 756,662 unemployed persons in Serbia in the course of July. Ilic said that they have recorded the reduction in the number of unemployed for the first time in the last two months, and stated that the number of unemployed persons reduced in July by 7,000, and in June – by 4,500.\nAnother 160 public enterprises is left to be privatized in Serbia, said the State Secretary of Economy & Privatization of the Republic of Serbia, Nebojsa Ciric. He expressed his expectation that the state capital should be completely whipped off by the end of this year. In an interview for Beta Agency, he said that these are companies for which they have announced sales for the first, or the second time in a row. Ciric said that the number of companies that weren’t privatized just yet should be added additional 140 companies whose founders are from former Yugoslav republic, and who are no longer subject to the Privatization Law. These companies will be moved from the Privatization Agency’s portfolio and privatized, or their status will be solved in accordance with the provision of the Government of Serbia. Ciric said that the privatization of state’s capital will end by the sale of capital, or they will launch the liquidation or bankruptcy procedure for those companies that failed to find new owners after three and more auctions.\nDeadline for the Purchase of Belgrade Fair to Expire Today\nDeadline given by the Privatization Agency to the sole bidder interested in the purchase of a 70-pct stake in the Belgrade Fair, consortium Verano-Rimini will expire today. At the session that was held on July 27th, the tender commission, which is engaged in the privatization of the Belgrade Fair reached a decision for the negotiations with the sole bidder to start if the consortium agrees to increase the offered price for capital in the amount of EUR 1.8 mn, that is, to EUR 40 mn at least. In addition, they decided to give a 15-day deadline to the bidder so as to say whether it agrees with newly imposed condition. Consortium that is made out of Verano Motors Company and Rimini was the sole bidder on the tender for the purchase of Belgrade Fair, by offering the price of EUR 1.835 mn for Belgrade Fair. They have also offered the investment programme in the amount of EUR 35 mn, and they accepted minimum responsibilities which were part of social programme. After they opened the financial bid on July 13th, the Economy Ministry said that the offer is unacceptable.\n"Tigar" registered growth of export in July - over 1.2m EUR\nCorporation "Tigar" has registered growth of export, and the value of export in July 2009 exceeded 1.2m EUR.\nDominant export programme in the corporation is footwear. About 70,000 pairs of rubber footwear were exported in July, mainly to constant buyers in Finland and Italy (50% of whole export). The next on the list are France, Germany and Canada. After trial shipments in June for the new buyer in Great Britain, two more deliveries were made in July.\n"Tigar" is the leader in rubber footwear production and sales in Serbia with the market share of 70%. Its share in European market currently amounts to 5%, which makes two thirds of the factory's incomes.\nThanks to export activities, factory "Tigar Chemical Products" registered growth of overall lrealization in July as well. That factory traditionally receives larger order from the buyers in Greece during the summer months.\n"Microsoft" Innovation Center in Serbia in 2010 - specific solutions for banks and stores\n"Microsoft" plans to open an innovation center in Serbia next year - said Vladan Živanović, the Manager of Serbia-based office of "Microsoft".\nHe told "Beta" agency that the founding of the innovation center for development of IT solutions was big and "demanding investment from technological point of view", and he added that that was the reason why its realization could not take place in 2009 when the market conditions were not good.\nIn the innovation centers, the partners of "Microsoft" use the platform of that company to create specific solutions for the needs of various users, such as banks and stores.\n- I think that the conditions will be created by the end of this calendar year, and that we can expect the innovation center in Serbia to be opened in 2010 - said Živanović.\nAs Živanović explained, the rule is that the innovation center be founded outside the capital city, in one of the centers whose development "Microsoft" wants to stimulate, and it is not founded by "Microsoft"alone, but in association with the US Agency for International Development (USAID) and other organizations.\nThere are over 60 innovation centers in the world.\nŽivanović said that the Microsoft Development Center in Serbia was currently working on five projects, one of which is the handwriting recognition project for cyrillic text and some letters with specific symbols, such as Baskian and Arabian. There are also the map recognition project and SQL database development project.\n- There are five development centers in the world - said Živanović and added that they functioned as "Microsoft's laboratories outside the headquarters in Redmond", in which software designers developed solutions to be applied in the future, mainly in the "Microsoft" operative systems and databases.\nAs he explained, Serbia has applied for two more projects, but "the economic situation makes further development of these projects uncertain".\n- The development center in Belgrade was the result of lucky and good circumstances since Serbia had veterans who worked in "Microsoft" and who were willing to come to Serbia to start certain projects.\n- The enclave of Serbian staff in "Microsoft" is pretty big, one of the richest within Microsoft's structure, and we were so lucky to have two veterans with the ambition to come to Serbia and introduce some new technology here - said Živanović.\nCity of Belgrade to obtain EUR 35mn EBRD loan for rail modernisation\nThe European Bank for Reconstruction and Development (EBRD) said on Friday it is considering a 35 million euro ($51 million) loan to Serbian capital city Belgrade for the financing of the modernisation of a metropolitan-wide suburban rail transit system, as part of the overall City Transport Development Strategy.\n“The suburban rail system will involve the transformation of the existing suburban passenger rail operator, Beovoz, owned by Serbian Railways (SR), into a Joint Venture (JV) TOC (train operating company) to be majority controlled by the City of Belgrade, in line with sector best practice,” the EBRD said in a statement.\nThe project is to be co-financed with the European Investment Bank, which will also provide 35 million euro, the statement added.\nThe total cost of the project is 85.5 million euro.\nKey Policy Rate Kept at 12 Percent\nAfter reviewing current economic developments, the NBS Monetary Policy Committee decided to keep the key policy rate on hold at 12 percent.\nThe next MPC meeting is scheduled to take place on 4 September 2009.


BIC Israel Discount Bank Ltd, Private Banking , Tel Aviv (Izrael) (SWIFT kod).\nBIC Israel Discount Bank Ltd, Private Banking , Tel Aviv\nBIC / SWIFT: IDBLILITXXX\nNaziv banke: Israel Discount Bank Ltd, Private Banking , Tel Aviv\nPoštanski broj: 6701101\nTelefon: +972 (0)3 5638333\nFaks: +972 (0)3 7513947\nBIC Israel Discount Bank Ltd, Private Banking , Tel Aviv (Izrael) (SWIFT kod)\nBIC za Israel Discount Bank Ltd, Private Banking , Tel Aviv u gradu Tel Aviv je IDBLILITXXX. Skraćenica BIC označava 'poslovni identifikacioni kod' (ranije 'bankovni identifikacioni kod'). Ovo je međunarodno standardizovani kod za identifikaciju filijala u platnim transakcijama. Koriste ga kreditne institucije, brokeri i slične kompanije širom sveta i on na jedinstven način identifikuje svakog partnera koji direktno ili indirektno učestvuje u platnim transakcijama. BIC/SWIFT BIC se u platnim transakcijama koristi u kombinaciji sa IBAN-om (= međunarodni broj bankovnog računa), pri čemu BIC identifikuje banku, a IBAN identifikuje relevantni račun koji se tamo nalazi.\nNa primeru fiktivnog broja računa 419751936 i šifre banke 11, rezultat će biti IBAN sličan ovome: IL99 1141 9751 936. Da bi se poboljšala čitljivost IBAN-a, on se obično deli na blokove od po četiri znaka. IBAN može da sadrži i do 34 znaka, ali je u većini zemalja kraći od toga.\nKao što vidite, IBAN sam po sebi već sadrži šifru koja jedinstveno identifikuje banku o kojoj se radi. Na primer, za banku Israel Discount Bank Ltd, Private Banking , Tel Aviv, to je 11. Iz tog razloga BIC, u našem primeru IDBLILITXXX, nije neophodan za prenose unutar Evrope. Sam IBAN je u ovom slučaju dovoljan. Dodatni detalji u vidu BIC ili SWIFT koda su neophodni samo za prenose u kojima jedna od banaka uključenih u transakciju ima sedište van Evrope, a koja se vrši putem SWIFT sistema.\nBIC takođe sadrži šifru države. Za razliku od IBAN-a, ona se ne nalazi na početku BIC-a, već je na 5-oj i 6-oj poziciji. Na primer, za BIC IDBLILITXXX, to je IL. U nekim slučajevima, šifra države iz IBAN-a se može razlikovati od šifre države pridruženog BIC-a jer se koriste različiti standardi.\nSedište banke je Israel Discount Bank Ltd, Private Banking , Tel Aviv u gradu Tel Aviv. Shodno tome, Tel Aviv se nalazi u zemlji Izrael. Israel Discount Bank Ltd, Private Banking , Tel Aviv se može kontaktirati na 03-5638333.\nO nama - Privatnosti - © 2005-2020 by Thomas Hainke (v200607)


Allegri: "Kritike na račun Juventusa su preterane" | Ju1897.net\nAllegri: "Kritike na račun Juventusa su preterane"\nObjavio: Gaetano Scirea u 12:14h / Kategorija: Novosti\nMassimiliano Allegri navodi da su kritike na račun Juventusa preterane, jer je ekipa do sada ostvarila zacrtane ciljeve.\n"Marchisio ima zamor mišića, biće spreman za sredu. Zahvaljujem se svima koji su radili sa mnom, sutra ću biti 300. put na klupi. Nadam se da ću još toliko trenirati. Igraćemo sa četvoricom u odbrani, Dani Alves je pozvan. Nema još uvek minute u nogama, ali može odigrati tridesetak ukoliko bude potrebno. Evra verovatno više neće odigrati nijednu utakmicu za Juventus. U odbrani će igrati Lichtsteiner, Chiellini, Bonucci i Asamoah. Imam sumnje po pitanju veznog reda, odnosno da li će Pjanić igrati tu ili u napadačkom trojcu. Hernanes bi mogao da igra ispred odbrane. Lemina se vratio, naši lekari će proceniti kada će početi da trenira sa ekipom. U ovoj sezoni igramo češće sa četvoricom u defanzivi, jer imamo malo igrača koji zaista dobro pozanju 3-5-2 sistem. U velikoj meri se ekipa promenila. Želimo da unapredimo našu igru, kako bismo mogli da pariramo svim velikim timovima. Cilj Juventusa je da igra finale u Kardifu."\n"Trka za Scudetto nije završena, niti je ikada bila. Svako ko je mislio tako je bio u velikoj zabludi. Obično drugoplasirana ekipa u Italiji osvoji 80 bodova, stoga se šampionat može osvojiti eventualno dva kola pre kraja. Moramo izbiti iz glave da Juventus može pobeđivati svaku utakmicu rezultatom 3:0. Juventus mora pobeđivati i kada se muči. Ukoliko je neko mislio da ćemo nakon 20 utakmica imati 57 bodova, onda je takvoj osobi potreban doktor. Roma i Napoli su konstruisani za Scudetto, kao i inter, iako se to želi sakriti. Izvanredno je šta Juventus radi tokom proteklih godina, to nije nešto uobičajeno. Nakon pet godina osvajanja se nivo podiže, ali nam je potreban doprinos svakoga kako bi ostvarili nešto još bolje. Momci su ispunili do sada ono što smo hteli. Navikao sam na kritike. Kritikovan sam i kada sam bio prvi sa Milanom, isti slučaj je i sada. Kada odem, možda ćete imati nekog dopadljivijeg ovde."\n"Pjaca neće startovati sutra, Cuadrado može igrati. Sada želimo da popravimo kvalitet naše igre, jer u suprotnom nećemo stići do Kardifa. Moramo vratiti u formu igrače koji su bili povređeni. Izgubili smo četiri utakmice u gostima, a jedina u kojoj smo u potpunosti podbacili je ona protiv Genoe. Ukoliko želimo da na tri fronta idemo do kraja, onda moramo znati da nam niko neće ništa pokloniti. Lazio je odličan tim, a Inzaghi veoma dobrar trener. Sutra nam neće biti lako. U Firenci me je markirao četvrti sudija, na kraju utakmice sam bio ljut. Tokom svih godina u Serie A, nikad nisam kritikovao sudije."


Autodiler.me - Autodiler\nTitle: Naslovna | AutoDiler.ME Crna Gora | Auto Oglasi | SMS Oglasi | Adresar | Auto Vijesti - CRNA GORA\nDescription: Najposjeceniji sajt za porodaju polovnih automobila u Crnoj Gori. Kupite ili prodajte auto putem besplatnih auto oglasa i SMS oglasa. AutoDiler.ME | Auto Oglasi CRNA GORA\nKeywords: Auto Oglasi Crna Gora Besplatni SMS Adresar Vijesti\nHost IP: 188.93.124.194\nDomain Archive: autodiler.me in the past\nAlexa Rank: #220261\nautodiler.me IN A 3600 ip: 188.93.124.194\nautodiler.me IN NS 86400 target: ns1.mdns.rs\nautodiler.me IN NS 86400 target: ns3.mdns.rs\nautodiler.me IN NS 86400 target: ns2.mdns.rs\nautodiler.me IN NS 86400 target: ns4.mdns.rs\nautodiler.me IN SOA 86400 mname: ns1.mdns.rs\nautodiler.me IN MX 3600 pri: 5\nautodiler.me IN MX 3600 pri: 10\nautodiler.me IN MX 3600 pri: 1\nServer Name: 188.93.124.194\nGodište 86 4.39\nKilometraža 84 4.28\nGrad 84 4.28\nGorivo 83 4.23\nDizel 73 3.72\nTel 50 2.55\nPodgorica 47 2.4\nVolkswagen 25 1.27\nProdajem 23 1.17\nAuto 19 0.97\nGolf 17 0.87\nVozila 15 0.76\nAudi 13 0.66\nBenzin 13 0.66\nAutomobila 12 0.61\nPonude 12 0.61\nAnketa 11 0.56\nViber 11 0.56\nLice 11 0.56\nMotora 10 0.51\nIsplata 10 0.51\nOur estimations point that your Website Value is $18,132.65, Your Daily Visitors could be in the area of 4541 per day and your potential Daily Revenues could be around $13.62.\n188.93.120.0 - 188.93.127.255 RS-BCS-20090514 RS DUMY-RIPE DUMY-RIPE ALLOCATED PA\nAddress 188.93.124.194 10111100.01011101.01111100.11000010\nNetwork 188.93.124.0/24 10111100.01011101.01111100.00000000\nHostMin 188.93.124.1 10111100.01011101.01111100.00000001\nHostMax 188.93.124.254 10111100.01011101.01111100.11111110\nBroadcast 188.93.124.255 10111100.01011101.01111100.11111111\ndutodiler, wutodiler, xutodiler, aetodiler, aftodiler, ahtodiler, antodiler, autodiler, auiodiler, auqodiler, auyodiler, autbdiler, autcdiler, autkdiler, auttdiler, autxdiler, autokiler, autodbler, autodier, autodimer, autodiler, autodillr, autodileg, atuodiler, auotdiler, gautodiler, lautodiler, abutodiler, aeutodiler, ayutodiler, auctodiler, auhtodiler, autjodiler, autmodiler, auttodiler, autvodiler, autzodiler, automdiler, autovdiler, autozdiler, autoddiler, autodhiler, autodoiler, autodwiler, autodiqler, autoditler, autodilrer, autodilwer, autodilerk, autodilert,\nשואםגןךקר, фгещвшдук, شعفخيهمثق, ькшдасвеи, *utosiker, autodiler, αθτοδιλερ, שואםגןךקרץצק, фгещвшдукюьу, شعفخيهمثقوىث, ькшдасвеилпе, *utosiker;ne, autodiler.me, αθτοδιλερ.ε\nauto diler crna gora srbija balirke\nAUTO DILER CRNA GORA POLO\nauto diler jeep crna gora\nauto diler me crna gora\n#220250 Webalys.com #220250 Velneo.es #220253 Trouver-un-logement-neuf.com #220257 Xgefu.freetzi.com #220257 Jvncxwkh.freetzi.com #220257 Jcqiaq.freetzi.com #220257 Ltlwc.freetzi.com #220257 Aosowfple.freetzi.com #220257 M.maxsteel.com #220257 Vectorgraphicsblog.com #220261 Autodiler.me #220262 Webster-dictionary.org #220264 Luxmedlublin.pl #220264 Ideal.reality.cz #220269 Hillingdon.gov.uk #220279 Ab.gov.tr\nDkt.co.uk Blogsicilia.it Reform.org.il Venturebank.co.jp Duiken.be Cicograf.com Lobs.nl Backtobasicliving.com Alan-web.jp Seostat.center Madeinchina.cn Toshi011.blog.jp Bbs.coolhc.cn Kwzag.ch Irablossom.com 100megas.com Drunkcelebtalk.com Gilchristcountyjournal.net Adayincandiland.com Thegardenhelper.master.com\nAutodiler.me Elkekindt.de Originalpiecemag.com W.isaev.infow.isaev.info Askanytime.in Morfix.co.il Www-personal.umich.edu Birkerod-karate.dk Volleywood.net Mdserta.com Betweenthelands.com Shellyintz.blogspot.com.au Kuxblh.90op.com Sublimewiki.com Fusionoutsourcing.com Tavernoxoros.gr Standardandpoors.com Responsibleinvestment.org Codeartists.com Wineandspiritwarehouse.com


Peščanik Ironija kosovske platforme - Vladimir Džamić - Peščanik\nIronija kosovske platforme\nPosted By Vladimir Džamić On 24/12/2012 @ 09:52 In Ispod Slajdera,Tekstovi | Comments Disabled\nOd neotuđivosti do neustavnosti\nNakon više meseci spekulisanja u javnosti, najpre šefovima diplomatskih misija, potom opozicionim liderima i medijima, a najzad i građanima, prezentovana je radna verzija platforme predsednika Republike o konačnom rešavanju statusa Kosova i Metohije. Platforma nije otišla pred poslanike kao najviše predstavnike građana Srbije, već je postala deo medijskog tihog prepucavanja na relaciji Vlada – Predsedništvo. Ne ulazeći u politikantske aspekte ove debate, gotovo da niko nije ni zapazio da predlog platforme, gle ironije, nije u skladu sa ovakvim Ustavom Republike Srbije.\nOvu svoju tezu ću pokušati da obrazložim na osnovu argumenata koji proističu iz samog ustavnog teksta, a koji se odnose na članove Ustava koji definišu položaj i status autonomnih pokrajina, njihovo teritorijalno uređenje, kao i teritorijalno uređenje Republike Srbije.\nU platformi koju je predložio predsednik Nikolić navodi se: “Sva prava i nadležnosti koje mogu biti dodeljene PIS kao rezultat pregovora biće samo prebačene na organe AP KiM u skladu sa Ustavom, zakonima i drugim propisima Republike Srbije”. Međutim, iako su svi članovi aktuelne Vlade, a i sam predsednik Republike agitovali za novi Ustav 2006. godine, prenebregnuta je činjenica da u važećem Ustavu ne postoji klauzula o tome da Republika Srbija može svoje nadležnosti da dodeli i prenese na neki drugi entitet već su, van svake ustavno-pravne logike, nadležnosti Republike taksativno pobrojane u Odeljku IV Ustava. Istina, ovo se može tumačiti i tako da država prenosi nadležnosti na autonomnu pokrajinu u svom sastavu, što opet izaziva brojne ustavno-pravne dileme i probleme.\nPlatforma predsednika države predviđa da “unutar Kosova i Metohije kao autonomne pokrajine u sastavu Srbije” bude formirana tzv. Zajednica srpskih opština na KiM (ZSO). U ustavno-pravnom smislu, to bi značilo da je neophodno da se promeni teritorijalna organizacija države, za šta je, u skladu sa članom 203. Ustava neophodno da se izvrši ustavna revizija uz obavezno referendumsko izjašnjavanje građana.\nNo, pre nego što bi građani i odlučivali o promeni Ustava, bilo bi neophodno da se građani autonomne pokrajine izjasne o promeni uređenja same pokrajine. Naime, članom 182. Ustava Srbije definisano je da se teritorija autonomnih pokrajina ne može menjati bez saglasnosti njenih građana izražene na referendumu, u skladu sa zakonom. U predlogu se dalje navodi da postoji najviši “zakonski akt pokrajine”, iako je Ustavom proklamovano da je to Statut AP, te se potpuno zanemaruju sve nadležnosti koje su dodeljene pokrajinama ex constitutione.\nNa “delu teritorije Republike Srbije”, kako to proklamuje ustavna preambula, predviđa se postojanje tzv. demilitarizovane zone, čiji garanti bi bili oružane snage Evropske unije (EUROCORPS), potom Vojska Srbije i Vojska Albanije (?!). Ovakvo rešenje ne samo da je suprotno logici zdravog razuma, gde se vojska treće države pominje kao garant demilitarizacije, već je duboko u suprotnosti sa slovom Ustava u koji se politička elita zaklinjala od 2006. godine do danas.\nPredlog šefa države uključuje i regionalizaciju AP KiM, te uvođenje bikameralnog zakonodavnog tela, što bi svakako moralo da implicira ustavnu reviziju u postupku koji definiše sam Ustav, i da takva rešenja ex ante budu potvrđena na pokrajinskom referendumu, jer zadiru u drugačije granice pokrajine.\nU predlogu se navodi da je Srbija ponudila privremenim vlastima Kosova “međunarodnu personalnost”. Priznajem, ovaj izraz mi nije poznat. Ukoliko je reč o međunarodno-pravnom subjektivitetu, njega imaju samo države i međunarodne organizacije (od 1949. godine), te ako je to intencija predlagača (što je malo verovatno), onda bi takvo rešenje značilo da bi Srbija morala da razmatra promenu svojih granica. Da ironija bude veća, sam Ustav potpuno kontradiktorno definiše pitanje promena granica Srbije.\nU članu 8. se najpre navodi da je teritorija Srbije nedeljiva i jedinstvena, a već u narednom stavu istog člana se definiše da se granice menjaju po postupku za promenu Ustava (iako nije rečeno po kom postupku, jer postoje dva postupka). Daljom dedukcijom dolazimo do toga da je ustavopisac predvideo da o promeni granica odlučuje Narodna skupština. Dakle, imamo jedan potpuno nelogičan Ustav, a posledica takvih ustavnih normi mogla bi da košta mnogo skuplje nego što se u prvi mah činilo.\nNajzad, ali ne i najmanje važno je pitanje nadležnosti predsednika Republike o ovom pitanju. Iako je nesporno njegovo pravo koje proističe iz činjenice da Ustav nalaže da predstavlja državu u zemlji i inostranstvu, u skladu sa članom 123. Ustava, politiku ne vodi predsednik, nego Vlada Srbije. To znači da je u isključivoj nadležnosti Vlade da vodi i utvrđuje politiku i da za to odgovara zakonodavnom telu.\nStiče se utisak da je u želji da se što je pre moguće javnosti ponudi kosovska platforma kako bi se ispunilo određeno predizborno obećanje dato građanima, da je platforma urađena površno sa ustavno-pravnog aspekta. Drugim rečima, moj utisak je da je sama platforma vrlo sporna i da bi o njenoj ustavnosti, ukoliko bi ikada bila pretočena u konkretnu politiku, morao da se izjasni Ustavni sud Srbije.\nTo naravno ne znači da je Ustav dobar i da treba održati status quo. Naprotiv, upravo ovakav Ustav vezao je ruke političkoj eliti da učini bilo kakav konstruktivan iskorak u rešavanju problema, ali to ne znači da on može da bude pogažen. Dileme nema, Ustav mora najpre da se promeni i učini logičnim u jezičkom, tehničkom i nadasve pravnom kontekstu, pre bilo kakve reorganizacije teritorijalnog uređenja države.\nAutor je član Istraživačkog foruma Evropskog pokreta u Srbiji.\nURL to article: https://pescanik.net/ironija-kosovske-platforme/


29.11.2021 15:05 Autor: Raport.ba\nPodsjetimo, prema podacima Federalnog hidrometeorološkog zavoda jutros je najniža temperatura izmjerena na Bjelašnici i to minus pet. U Drvaru je zabilježen minus jedan stepen, Bugojnu i Livnu nula, Ivan-sedlu, Jajcu, Sanskom Mostu i Tuzli jedan, Bihaću, Gradačcu, Sarajevu i Zenici dva, Grudama tri, Banjaluci i Prijedoru pet, Mostaru i Doboju šest i Neumu deset stepeni.\nU Sarajevu pao prvi snijeg 🌨 pic.twitter.com/NDyVXqpZ46\n— Raport.ba (@BaRaport) November 29, 2021\nPROČITAJTE Kakvo nas vrijeme očekuje do kraja januara? Meteorolog za Raport: Od petka stiže promjena\nPao prvi snijeg u Sarajevu / Foto: Raport\nSnijeg je počeo da pada slabijim intenzitetom u Sarajevu,\nTagovi: Federalni hidrometeorološki zavod snijeg vremenska prognoza vrijeme u BiH\nMostar i Trebinje jutros najtopliji\nNa Bjelašnici jutros minus 20, u Neumu samo nula stepeni\nDo kraja dana u BiH naoblačenje


BisceBa - Nezavisni informativni portal - "CAZINSKO UNUČE" VUČIĆU DAHĆE ZA VRATOM\nAutor teksta / Izvor informacije: DANAS\n„Ako se vlast opredijeli da predsjednički izbori budu 2. aprila, time šalje poruku da neće biti drugog kruga, jer su uvjereni da pobjeđuju\nPrevarit će se – bit će drugog kruga. Nema načina, čak ni uz krađu koji planiraju, da prebace 50 odsto u prvom krugu“, istakao je predsjednik CIRSD-a Vuk Jeremić i naglasio da će vlast biti pobijeđena na Uskrs, jer je došao trenutak za promjene.\n„Još jednom će iznervirati pristojnu i normalnu Srbiju koja ne bi voljela da na Uskrs ,16. aprila, bude na izbornim mjestima umjesto kod kuće sa porodicom na najradosniji hrišćanski praznik. To će im se obiti u glavu. Svi će izaći na Uskrs i dobićemo ih“, istakao je Vuk Jeremić u razgovoru sa stanovnicima Bujanovca.\nJeremić je naglasio da vlast sprovodi žestok propagandni pritisak što na birače, što na druge kandidate, širi strah i tjera ljude da skupljaju sigurne glasove u javnim preduzećima.\n„Na ovim izborima najveći problem je što je dobrim dijelom Srbije zavladao strah i to je rezultat vrlo smišljene, perfidne i agresivna politike čiju kulminaciju doživljavamo skupljanjem sigurnih glasova i jednom sveobuhvatnom zloupotrebom državnih resursa u cilju potvrđivanja izborne pobjede i utvrđivanja apsolutističke vlasti na još pet godina“, rekao je Jeremić.\n„Ja se ne plašim. Ne bih se kandidovao i ne bih odlučio da idem glavom naprijed da se plašim. Ne mogu od vas da tražim da se ne plašite, ali mogu da obećam da neće biti razloga za strah nakon što postanem predsjednik“, istakao je Jeremić.\nOdgovarajući na pitanja građana, Jeremić je rekao da je raspisivanje izbora u roku 30 dana u skladu sa zakonom, ali postoje mnoge druge stvari koje nisu skroz ispravne, makar formalno bile i zakonite.\n„Prije svega mora da se skupi 10.000 potpisa za kandidaturu koji moraju da budu ovjereni kod notara koji jedini imaju pravo da ovjeravaju. Svi notari su SNS-ovi i to nije tajna“, rekao je Jeremić i istakao da je taj sistem napravljen tako da će notari prvo da se bave potpisima SNS, zbog čega će opozicija izgubiti nekoliko dana. „Mi zapravo ne govorimo o 30 dana kampanje, već manje“, upozorio je Jeremić.\nJeremić je rekao da će biti obezbijeđena kontrola svakog biračkog mjesta i da vlast neće moći da se igra „bugarskog voza“ i da zloupotrebljava biračke spiskove. „Dobro smo se spremili, oni nisu pametniji, niti hrabriji. Budu li počeli da kradu to će im biti posljednje, to vam obećavam“, istakao je Jeremić.\nZanimljivost koja se uvijek veže uz Jeremićevo ime je da je po majci potomak čuvene bosanske porodice Pozderac (Jeremićevi dedo i baka, roditelji njegove majke Sene, su diplomata Šerif Buljubašić i Sadeta Pozderac, kćerka Nurije Pozderca). Međutim, za razliku od majčinih predaka, koji su bili poznati kao veliki borci za BiH, njenu ravnopravnost sa drugim jugoslovenskim republikama i za njen prosperitet, Jeremić je u nekim svojim nastupima, po iznijetim stavovima, bio bliži porodici Milošević nego Pozderac.


SEX I SRCE ...\n''VESELI'' MATORCI !\n''Omnia mea mecum porto.'' - Sve svoje sa sobom nosim.\nImati moć i biti vlast (na bilo kom nivou) je uvek bilo stimulativno za osobe suprotnog pola (sada i istog – jebeš ga napredak!) da se obrate predstavnicima moći – vlasti da im se nešto ugodi, a, postojala je i spremnost ugođenih da i telom plate pomoć od strane moćnih, nešto milom nešto silom, nešto nuđenjem a nešto malo više na traženje ... elem, u Srbiji to tako odavno funkcioniše i za potrebe zaposlenja, i školovanja, i rešavanja stambenog problema, i ... i najprostije neki svet voli moćne pa im se nudi i bez bilo kakve kontra usluge, dovoljno im da ga je neko moćan – vlastan kresn'o, naguzio ili kako god već u našem bogatom vokabularu znaju reći za ono kada neko nekom intimni deo tela tura u njegov još intimniji deo (ili negde drugde – opet napredak u 3LPM) ... sve to funkcioniše dok su ponuđeni moćni, potentni ili da prostite mož' da im se digne, do pre desetak godina koristili matorci ponuđeni mladim rajskim voćem raznorazne trikove i afrodizijake (digne se k'o kod Afrikanca – crnca), bilo tu i orasi sa med, i orasi bez med, bile tu i bamije, trošila se društvena lova (a čija bi druga?) i za tartufe i ... šta da vam pričam bilo svakojakih gluposti da se od mrtvaca napravi bar onaj što je na samrti ... suludi naučnici opsednuti fizičkim izgledom muškaraca i kiksom koji zadesi većinu muškaraca – ćelavost, godinama tražili lek da raste kosa pa probali na dobrovoljcima i tako godinama, kad vidi čuda osamdesetih godina i devedesetih prošlog veka probajući lek za ćelavost primetiše pokusni muškarci da im nešto baš ne raste kosa već da im se kurac diže ... Nije Eureka no Viagraaaaa ...\nTako je to tražiš Indiju otkriješ Ameriku ... tako i ovo na iznenađenje lekara probali i oni isti i vidi čuda od mrtvaca nasta dečkić, doduše vremenski dozirano ali jebeš ga zuvar je išta ... novina k'o svaka novina farmaceuti nabildovali cenu tako da nije svak' mog'o od matore kljusine pastuv postati, ko i svaki put postalo to najpre zabava za bogate i one koji mogu sebi taj izdatak da priušte ... prolazilo vreme početkom ovog milenijuma pade cena plave tabletice pa se na nju nakalati i kurta i murta, e, tu u Apatinu se isto desi afrodizijačka revolucija i viđeniji drugovi počeše po navici dok je ta roba bila skupa da se kljukaju ovim proizvodom tu i lekari, i bivši nastavnici, i advokati i ... cena pala pa udri do besvesti, predstavnici lokalne vlasti, matorci se navukli na kurcopodizačicu sve se podmladili, kad ne lezi vraže kiks koriste lekove za pritisak, za išijas, za reumu, za senilnost, za aritmiju, za ... pa nastadoše kontraindikacije – nus pojave, jes da se ''majmun'' ustoboči ali poče im i srce lupati i vrtoglavice, neki se čak žalili da povraćaju pomislili muško a trudni ? ... neće da slušaju savete apotekara i dobavljača ... to je posebna priča sramota ih bilo da sami sebi kupuju za svoje pare tableticu koja im obraz spasava te ti oni nađu ''žrtve'' tu i primer bivšeg profesora matematike, matorac u penziji ali bi da jezdi na đogatu sa isukanom sabljom, gde on nađe dilere prvo u bivšem poslastičaru, pa u karatisti i dođe do zelenaša tamne puti ... nekako od samog početka se žalio da nešto nema novca ali da će dilerima namestiti neku lovu sa Budžeta a oni njemu tableticu za budžu (kažu neke dame budžicu) da obezbede, i tako to išlo do novog revolucionarnog pronalaska sa ''usahle ruže'' koje kad se stimulativno gelom (Kamagra) podpomognu (naravno kroz usta) pretvore se u pupoljke, doduše malo sa viška ''lišća'' – kože ... sad se setih jedan moj poznanik, pokoj mu duši znao reći : Mišo, kad sam bio mlad im'o sam kurca za tri pičke, a sad kad sam omatorio imam kože za tri kurca ! ...\nKoliko tu ko kože ima moraćete stvarno da se raspitate kod davaoca i davačica ...Elem, tako tu stvari stoje matorci se dokopali hemije, a, kažu farmaceuti da ova gel varijanta na uštrb kurcu ne škodi srcu pa braća navalila sve na leba mažu umesto meda, dokle će to da traje videće se dok nekoga ne opandrkne srčka i sve onako sa čaršavom preko glave i glavića ga ne odnesu na autopsiju da nađu opravdanje da ga nije ubila mlada osoba zatečena u blizini preminulog već ga opandrčila hemija, napred matori hemičari čaršav vas čeka.\n'' Samo toliko ! Ova bočica Vijagre je bila puna do pre dva dana ? ''\nZnam da 'oćete dokaze za ovu pričicu i da li ja tu nešto asociram na lokalne funkcionere ... šta mislite hehehehehe nego da imam i dokaze, i izjave i ... svaka sličnost sa realnim likovima u Apatinu je namerna, popizdili matorci pa tuku i preko telefona, i preko tableta, i preko gelova ... davno reče jedan od njih – Pre bi umro neg' vlast ispustio! ... doduše u originalu je tu bilo da bi Dušu pustio ali ... do jaja mu i Duši a i njemu svakako.\nОбјавио Mirko VRANEŠ у 23:59


BIHAMK: Frekvencija vozila na putevima u BiH slabijeg intenziteta | Sarajevo.ba\nBIHAMK: Frekvencija vozila na putevima u BiH slabijeg intenziteta\nSARAJEVO, 4. aprila (FENA) - Frekvencija vozila jutros je slabijeg intenziteta, a vozačima se skreće pažnja na učestale sitnije odrone zemlje ili kamenja. Podsjeća se da je posjedovanje zimske opreme zakonski obavezno do 15. aprila.\nPojačan je saobraćaj teretnih vozila na ulazu u BiH na GP Bosanska Gradiška.\nUlazak u BiH nije dozvoljen stranim državljanima, a izuzetak su određene kategorije ljudi (zdravstveni radnici, lica kojima je potrebno liječenje, prekogranični radnici, službe i timovi civilne zaštite, pripadncia snaga NATO-a i drugih zemalja partnerstva za mir, kao i NATO štaba u BiH, osobe sa boravkom u BiH, osobe koje su u tranzitu kroz BiH bez zadržavanja i osobe koje imaju izdatu dozvolu od Vijeća ministara).\nApelira se na vozače da unutar BiH putuju samo u nužnim situacijama i da se pridržavaju mjera zaštite od koronavirusa.\nPotpuna zabrana kretanja u BiH na snazi je od 20 do 05 sati, saopćeno je iz IC BiHAMK-a.


Kako i kome verujemo u fokusu Digital Day 2019 konferencije - Infostud | NajStudent.com\n› Kako i kome verujemo u fokusu Digital Day 2019 konferencije\nDigital Day 2019, konferencija posvećena digitalnom i interaktivnom sadržaju i medijima, biće održana deveti put 16. i 17. maja u Beogradu.\nOvogodišnja konferencija se održava pod sloganm ‚‚How do you trust?” i ima za cilj da se učesnici zapitaju kako i kome poklanjaju svoje poverenje.\nDigital Day 2019 se sastoji od niza predavanja i panel diskusija, koje imaju prefiks ‚‚How do you trust…”: medijima (eng. media), svom sklopu digitalnih kanala (engl. your digital media mix, agencies), sadržaju, veštačkoj inteligenciji, ponovnom sticanju poverenja i privatnosti (engl. revitalize trust and privacy), obrazovanju i omni kanalima u svom regionu (engl. omnichannel in your region).\nPredavanja će između ostalih pokriti teme poput gubitka poverenja u digitalne medije i mreže i na koji način ga povratiti, šta donosi digitalni advertajzing u budućnosti, kako naći balans između ljudi i tehnologije, pod čijim smo uticajem i kome da verujemo, kako izgraditi brend u post-digitalnom svetu, kako se poverenje u brendove gradi kroz tweetove, postove na Instagramu i Redditu, prepoznavanja i održavanja značajnih partnerstava u vreme influenser ekonomije, privatnosti podataka vs. personalizacije, itd.\nKompletan program i listu predavanja zainteresovani mogu naći na ovom linku.\nKonferenciju organizuje IAB Srbija, udruženje koje se bavi pružanjem aktivne podrške rastu i razvoju tržišta digitalnog i interaktivnog marketinga u Srbiji, kao deo globalne IAB mreže i član IAB Europe.\nOvo je glavni panel i najvažnije pitanje kojim će se baviti ovogodišnje izdanje Digital Day konferencije. Panelisti, među kojima su predstavnici lokalnih medijskih kuća i istraživačkih agencija će pokušati da ponude odgovore na neke od sledećih pitanja: Kako i da li verujemo medijima u dobu digitala?, Šta su mediji za mlađu publiku — da li su to tradicionalni mediji ili su za njih oni već izjednačeni sa poljem socijalnih mreža?, Šta su lažne vesti (engl. fake news), da li umemo li da ih razlikujemo od pravih i koliko cenimo pouzdane informacije?\nHow do you trust your digital media mix?\nOnline Mix Media panel će se baviti temom poverenja u mrežu digitalnih medija, kao i da li je moguće verovati u svoj digital game plan, kada se na tržištu nalaze dva dominantna igrača poput Google-a i Facebooka, gde je polje rada kontrolisano. Zatim, da li je takvo stanje dobro za polje digitalnih oglašivača ili je možda potreban veći diverzitet, kao i kako digital mix današnjice vide stručnjaci koji se bave ovom oblašću.\nHow do you trust agencies?\nMenadžeri lokalnih agencija će na ovom panelu diskutovati o tome da li je jednoj kompaniji koja želi da poboljša svoje poslovanje dovoljna jedna agencija kako bi ostvarila taj cilj, da li su se odnosi između agencije i klijenta pretvorili u partnerski odnos i kakve benefite to donosi, kao i kakvo je međusobno poverenje danas između kompanija i agencija sa kojima sarađuju.\nNa konferenciji će predavanja držati domaći i strani stručnjaci u oblasti digitala. Neki od njih su: Mark de Brujn (VP Marketing for Customer Experience, SAP), Brajan Morisej (glavni urednik, DigiDay), Zek Pentel (Global Director – Brand Strategy, Spotify), Stiv Dul (Head of Community Partnerships, Depop), Edvard Koton (Brand Strategy Consultant i bivši CSO, BSSP) i Ana Anđelić (Executive Brand Consultant, David Yurman).\nViše detalja o govornicima i panelistima dostupno je na sajtu konferencije.\nDigital Day 2019 će biti održan 16. i 17. maja u Jugoslovenskom dramskom pozorištu. Svi zainteresovani karte za ovaj događaj mogu da kupe ovde do početka konferencije.


Oznaka Fortenova grupa - Ja TRGOVAC\nTags Fortenova grupa\nTag: Fortenova grupa\nKorištenje sleng izraza sastavni je dio našeg svakodnevnog govora. U nizu sinonima kojima opisujemo stvari, postaje teško pronaći ispravnu riječ kojom izražavamo da nam...\nManjinski vlasnik Fortenova grupe, ruski Sberbank i europski investicijski fond sa sjedištem u Mađarskoj Indotek potpisali su ugovor s namjerom kupoprodaje najvećeg pojedinačnog udjela...\nFortenova započela dubinsku analizu oko moguće prodaje dijela udjela u kompaniji\nIz Fortenova grupe u petak su objavili da je započeo proces dubinske analize vezan uz moguću prodaju dijela udjela kompanije, no nisu željeli komentirati...\nPeruško: Vjerojatna ograničenja u jednokratnoj kupovini ulja\nDirektor Fortenova Grupe Fabris Peruško izjavio je da će njihov maloprodajni lanac trgovina vjerojatno uvesti ograničenja u jednokratnoj kupovini ulja, ne zato što ulja...\nFortenova grupa, Jamnica, Konzum, PIK Vrbovec i mStart dobili Certifikat Poslodavac...\nFortenova grupa d.d. i njezine operativne kompanije Jamnica, Konzum, PIK Vrbovec i mStart dobitnice su Certifikata Poslodavac Partner (CPP) koje dodjeljuje Selectio Grupa. Tim...\nFortenova grupa: Naš vlasnik nije Sberbank Europe nego Sberbank Rusija\nSberbank Europe nije vlasnik Fortenova grupe, a situacija sa Sberbank Europe nema nikakav utjecaj na vlasništvo Sberbank Rusija u Fortenova grupi i poslovanje kompanije,...\nFortenova ne očekuje utjecaj EU sankcija prema Rusiji na poslovanje grupe\nFortenova Grupa ne očekuje da će sadašnje i eventualne nove sankcije koje je Europa najavila prema Rusiji imati negativan utjecaj na njezino poslovanje, priopćeno...\nFortenova grupa i Koncern Agram potpisali su ugovor o kupoprodaji nekretnina, koje u sklopu poslovnog tornja Cibona u Zagrebu u vlasništvu ima Fortenova grupa,...


Zbogom, sine (2019) - Cinemax Srbija\nRežiser: Xiaoshuai Wang\t 2019 | 178 minuta\nFilm prati živote dve porodice tokom perioda od tri decenije, društvenih i političkih previranja u Kini. Njihovi putevi se razilaze, sudbine se smenjuju kao plima i oseka, a sreća se transformiše pod uticajem zemlje koja se menja.\nFilm „Zbogom, sine“ prati živote dve porodice tokom perioda od tri decenije, društvenih i političkih previranja u Kini. Nakon što dete izgubi život u tragičnoj nesreći, njihovi putevi se razilaze. Sudbine se smenjuju kao plima i oseka, a sreća se transformiše pod uticajem zemlje koja se menja. Međutim, iako se njihovi životi razilaze, zajednička potraga za istinom i pomirenjem ostaje. Ponekad je potreban čitav životni vek da bismo rekli zbogom. „Zbogom, sine“ govori o ljudima i društvu u transformaciji – u kojoj su ljudski odnosi i burna evolucija nacije neizbežno ispreplitani.


Knjaževčani obeležili Badnje veče (Foto & Video) – Knjaževačke vesti\nHome / Knjaževac / Knjaževčani obeležili Badnje veče (Foto & Video)\nKnjaževčani obeležili Badnje veče (Foto & Video)\nKnjaževčani su sinoć obeležili Badnje veče -Liturgijom u Crkvi Svetog Đorđa, nalaganjem badnjaka i lomljenjem česnice, pripremajući se za najradosniji hrišćanski praznik – rođenje Isusa Hrista. Božićnu čestiku građanima je uputio predsednik opštine Milan Đokić kao i protojerej Siniša Đorđević, starešina knjaževačke crkve.\n”Oni narodi, oni ljudi koji imaju veru, čini mi se da znaju gde idu kada je njihova budućnost u pitanju. Oni koji su zamenili Hrista za savremene idole, bauljaju i ne znaju gde će sami sa sobom. Sa tvrdom verom da će Srbi zauvek poštovati svoju tradiciju, veru, da će, ljubeći Hrista, znati kuda koračaju, želim vam srećan Božić. Hristos se rodi !\n[FAG id=51386] –\nPrevious: Knjaževac : Dečiji likovni salon Sveti Sava u muzeju\nNext: Adrini paketici usrećili knjaževačke mališane (Foto & Video)


FAQ | Aquaplan\nAquaplan / FAQBack\nKako ukloniti kamenac i masne naslage na zidovima i obodu ? bazena?\nPostoje razni preparati za čišćenje i skidanje kamenca i masnih naslaga. Uglavnom se nanose na prljavu površinu i očiste se četkom.\nDiacal – sredstvo protiv stvaranja kamenca u vodi.\nDiacomplex – je odstranjivač kamenca i sredstvo za sprečavanje pojava naslaga u bazenima i površinama, koje imaju izraženo dejstvo metala u vodi ( gvožđe, mangan ).\nNetaCal – čistač kamenca, idealan za uklanjanje teških nečistoća i naslaga koje se talože na pločicama u bazenskom okruženju.\nPojavile se alge u bazenu, šta uraditi?\nBez dovoljno hlora u vodi, u bazenu će brzo početi da se stvaraju alge. Ako primetite da su alge počele da se stvaraju u bazenu, potrebno je da odmah reagujete.\nDodajte odgovarajuću količinu hlora u bazensku vodu. Šok hlorisanje podrazumeva doziranje veće količine tečnog hlora ili hlornog granulata po površini vode.Sačekajte 24 sata da filter nekoliko puta procirkuliše bazensku vodu.\nNakon šok hlorisanja potrebno je sačekati da se alge slegnu po dnu bazena i da ih ručnim usisivačem usisate. U toku usisavanja isperite nekoliko puta filter.\nZa vreme ovog tretmana izbegavajte kupanje u bazenu dok se nivo hlora ne smanji u nekoj dozvoljenoj granici.\nKako tretirati vodu koja je zahvaćena algama i zašto da ne radite ponovo samo šokiranje vode ?\nAlge se štite sluzavim površinskim slojem, koje u velikoj meri mogu umanjiti dejstvo hlora. Iako većina algicida ne ubija alge same po sebi, već razbijaju njihov zaštitni sloj, omogućavajući hloru da što lakše ubije alge. Uz samo dodavanje hemikalija (hlora i algicida), potrebno je i da pre samog punjenja Vašeg bazena, zidove i pod premažete algicidom. Jednostavno samo rastvorite algicid u vodi, natopite sunđer i sa zaštitnim rukavicama premažite površine bazena pre samog punjenja.\nKada hemija počne da deluje na alge, voda bazena obično prelazi iz tamno zelene u mutnu, sve dok opet ne postane bistra kao što je bila, zahvaljujući filteru kojeg je potrebno redovno ispirati. Da Vam se vrati prvobitna prozirnost u Vašem bazenu, potrebno je da par dana filtracioni uređaj radi nekoliko dana neprekidno kako bi se omogućilo ravnomerno hlorisanje i oksigenizacioja bazenske vode.Dok Vam voda ne postane totalno čista, potrebno je da proveravate nivo hlora najmanje bar jednom dnevno.\nOdržavanje hlora možete vršiti uz pomoć Multi kombinovanih tableta koje sadrže u sebi hlor, algicid i flokulant. Jednu tabletu koristite na 20 m3 i stavljajte je na nedeljnom nivou.\nU našim prodavnicama, možete pronaći preparate protiv stvaranja algi u Vašem bazenu.\nKako izgleda celokupan proces za održavanje vode hemikalijama?\nZa pravilno kondicioniranje vode u bazenu morate biti upoznati sa celim procesom doziranja hemikalija. Početni tretman bi trebao izgledati na sledeći način (poređani po koracima):\nTestiranje pH vrednosti vode\nPodešavanje pH vrednosti vode korišćenjem preparata za obaranje ili podizanje pH vrednosti vode.\nŠok hlor tretman\nNakon šok tretmana, obavezno sačekati 24h i u ovom periodu ne koristite bazen\nSipajte sredstvo protiv razvoja algi (algicid)\nPostavite sporo otapajuće tablete u plovni dozator ili skimer\nDetaljnije informacije o pojedinačnim proizvodima možete naći na našoj web stranici, u kategoriji Bazeni – Hemikalije za održavanje vode u bazenima\nŠta je „Šok hlor“ tretman i kako se vrši?\n„Šok hlor“ tretman je takozvana brza dezinfekcija bazenske vode. Tokom ovog tretmana se podiže nivo slobodnog hlora sa optimalnih 1,0 mg/l na 3,0 mg/l. Ovim postupkom se uništavaju sve bakterije i alge u bazenu.\nDodajte odgovarajuću količinu hlora u bazensku vodu. Šok hlorisanje podrazumeva doziranje veće količine tečnog hlora ili hlornog granulata po površini vode. Sačekajte 24 sata da filter nekoliko puta procirkuliše bazensku vodu.\nKoliko često treba da se vrši testiranje vode?\nAko imate dovoljno sreće da imate bazen, pored svakodnevnog korišćenja tokom letnjih sunčanih dana, neophodno je i da na adekvatan način održavate taj isti bazen.\nRedovno održavanje vode u bazenu smanjiće potrebu za hitnim vožnjama do prodavnice zbog hemikalija i drugih preparata.\nDanas je lako proveriti hemiju u bazenu, zahvaljujući lako dostupnim test trakama i setovima koji vam govore, koliko je u to vreme voda u Vašem bazenu hemijski uravnotežena.\nProveravajte vodu u bazenu jednom ili dva puta nedeljno tokom leta i jednom na svake dve nedelje u hladnijim mesecima, ako i dalje koristite bazen.\nDa li tamniji lajner više zagreva bazen?\nTamnije boje privlače i zadržavaju više toplote od svetlijih. Međutim razlika je tolika da je skoro neprimetna.\nKoji je vek trajanja nadzemnog bazena?\nVek trajanja nadzemnog bazena je između 5 i 15 godina. Zavisi od kvaliteta bazena i podloge na koju se postavlja bazen.\nNa našem sajtu, možete pronaći veliki izbor nadzemnih montažnih bazena, renomiranih proizvođača.\nŠta je neopodno za funkcionisanje nadzemnog bazena?\nZa pravilno funkcionisanje bazena i filtraciju bazenske vode su potrebni sledeći elementi:\nFiltracioni uređaj, pumpa, skimer, mlaznica i crevo za povezivanje ovih elemenata.\nZašto je pH vrednost bitan faktor?\nVoda u bazenu će biti čista i prozirna samo ako su sastojci u hemijskoj ravnoteži. Prvi bitan parameter je ph vrednost vode. Idealna ph vrednost vode u bazenu je 7,2 -7,6.\nVećina hemikalija za bazene (naročito hlor) su dizajnirani da funkcionišu u određenom pH rasponu (normalno 7.2-7.6). Ako dodate hemikalije u bazen i pH vrednost vode u bazenu je visoka ili niska, ove hemikalije neće reagovati sa vodom na način koji bi trebali i samim tim neće funkcionisati ispravno.\nDa li je u redu koristiti hemikalije od prošle sezone?\nTrebate proveriti rok trajanja hemikalija koje koristite. Ukoliko je nekoj hemikaliji istekao rok trajanja obavezno je zamenite novom. Hemikalije nemojte bacati u đubre ili ih sipati u odvod. Imajte na umu da hemikalije vremenom gube na svojoj učinkovitosti pa bi najbolje rešenje bilo da za novu sezonu korišćenja uzmete i nove hemikalije.\nDa li je neophodno da mi profesionalci montiraju nadzemni bazen?\nNadzemne bazene može postaviti i kupac. Ipak postoji procedura oko toga na kakvoj podlozi, koliko ravnoj, stabilnoj može biti postavljen.\nMontažni bazeni mogu se postaviti na travnatu, peščanu ili betonsku podlogu.\nZavisno od konstrukcije sama montaža bazena traje jedan dan na već pripremljenu čvrstu podlogu.\nKod kvalitetnijih modela montaža može trajati i nekoliko dana.\nPostoji niz procedura koje morate ispratiti kako bi uspešno postavili Vaš bazen. Ukoliko niste sigurni šta treba da radite najbolja opcija je, uvek, da pozovete profesionalce.\nDa li je neophodno da pumpa za bazen radi svaki dan?\nCirkulacija voda je obavezna svakodnevno ukoliko želite da Vaša voda u bazenu bude propisno filtrirana sa hemikalijama u okviru granica. Voda treba da cirkuliše od 4-8 sati dnevno.\nDa li je moguće zameniti oštećeni lajner?\nUkoliko je unutrašnja folija (lajner) oštećena, novu je moguće postaviti bez da morate rastavljati bazen ili kupovati novi. Lajneri su standardizovani i odgovaraju Vašem bazenu, što je veoma praktično rešenje.\nDa li je pokrivanje bazena korisno?\nOdgovor je DA !\nPostoje 3 oblika pokrivanja, a to su : solarni prekrivači, zimski prekrivači i teleskopske prekrivke.\nSolarni prekrivači imaju dosta dobrih osobina kao što su: tokom noći se ne hladi voda u bazenu, tokom dana se zagreva do 3-4 stepena, sprečava isparavanje hemikalija i upadanje nečistoća u bazen. Zimski prekrivači se koriste za konzervaciju bazena tokom zimskog perioda. Dok teleskopske prekrivke ili takozvane kupole koje takođe imaju mnogo prednosti.\nKompletnu ponudu solarnih, zimskih i teleskopskih prekrivki možete pogledati na našem sajtu.\nDa li se mora prazniti voda iz bazena svake godine?\nBazene napravljene od betona nije potrebno isušivati svake godine. Jednostavno spustite nivo vode ispod skimera kako bi zimske padavine imale gde da odu. Bazeni mogu prilično dobro izdržati hladnoću kada su delimično napunjeni vodom. Ako je bazen prazan, mogu se pojaviti pukotine ili može doći do deformacije zbog podzemnih voda.\nKako se održavaju filtracioni uređaji?\nFiltracione uređaje sa papirnim (kartušastim) uloškom treba održavati ispiranjem papirnog umetka na svakih 7-10 dana.\nFilteri ispunjeni kvarcnim peskom se održavaju pomoću ispiranja filtera. Ispiranje se vrši kada pritisak u filteru pređe granicu od 1bar-a.\nDetaljnije informacije vezane za ispiranje filtera možete pronaći na našem sajtu.\nDa li je farbanje bazena dobra ideja?\nFarbanje bazena postoji kao opcija ali u slučaju da nakon nekog vremena želite da postavite pločice, obavezno se mora raditi detaljno peskarenje celog bazena što zahteva dodatne finansijske troškove. Takođe kod ove opcije oblaganja bazena postoji situacija krunjenja farbe sa zidova i uzrokovanje zamućenja vode.\nKojim preparatima se može vršiti dezinfekcija vode u bazenu?\nDezinfekcija vode u bazenu se može vršiti na 3 načina: hlorom, aktivnim kiseonikom i solju.\nDezinfekcija hlorom se vrši pomoći hlora u granulama, tabletama i u vidu tečnosti.\nAktivni kiseonik postoji kao dvokomponentna (tablete + tečnost) i kombinovana (tečno stanje).\nDezinfekcija pomoću soli se vrši preko uređaja za elektrolizu (sistem slane vode). Korišćenjem ove metode se dobija slana voda u bazenu.\nProdaja bazena i kompletne bazenske opreme


Premer - Aibotix\nPremer iz vazduha i geomapiranje\nSa Aibot X6 mutikopterom možete sa velikom preciznošću i za kratko vreme generisati podatke za ortofoto snimke, 3D modele i oblake tačaka visoke gustine. Softver za planiranje leta omogućava jednostavno definisanje i primenu parametara neophodnih za profesionalnu klasu fotogrametrije.\nŠiroki spektar peimene Aibot X6 multikoptera\n• Premer nepristupačnih objekata kao što su kamenolomi, peščare, deponije uglja, robnih rezervi, itd,\n• Generisanje oblaka tačaka\n• Proračun zapremina\n• Kreiranje GM-a\n• Kreiranje lokacija i inventarskih planova\n• Kreiranje topografskih podloga\n• Kreiranje osnova za izradu planova\n• Dokumentovanje progresa izgradnje\n• Gradsko istraživanje\n• Kreiranje slika iz vazduha\nVaše prednosti korišćenja Aibot X6-a\n• Možete otići na mesta kojima standardna oprema ne može pristupiti.\n• Možete povećati bezbednost vašeg geodetskog osoblja.\n• Možete uštedeti vreme i novac.\n• Dobijate visokokvalitetne tačne rezultate.\n• Možete imati korist od visokog nivoa stručnog potencijala, potencijala sinergije i inovativnosti Hexagon brendova.\n• Dobijate premium porizvod napravljen u Nemačkoj.\nRadni tok premera multikopterom demonstriran je sledećim koracima:\nTokom pripremne faze izdefinisani su zahtevi. Poševši od osnovne rezolucije snimaka (koja može dostići vrednost i od nekoliko milimetara po pikselu (od 1 mm do 4 mm po pikselu). Ostali parametric poput visine, brzine leta, preklopa i rastojanja između pozicija okidača, mogu brzo biti definisani Aibotix-ovim softverom za planiranje leta, AiProFlight.\nDrugi korak – Planiranje leta\nTokom drugog koraka kreira se plan leta za prikupljanje podataka. Planiranje leta je izvedeno korišćenjem Aibotix AiProFlight softvera. Unešeni pravac leta, rezolucija, iznos i način stereo preklapanja prikazuje se na ekranu. Po tom se tako kreiran plan leta snima. Ostali parametri kao što su položaj kamere ili vreme zadržavanje pozicije mogu se menjati u bilo kom trenutku.\nTreći korak – Kontrolne tačke\nZa postizanje visoke tačnosti georeferenciranja, predlažemo postavljanje kontrolnih tačaka na području koje se snima. Referentne tačke se postavljaju pre letenja i to je neophodno jedino ukoliko su kao izlazni rezulati zahtevani u lokalnom koordinatnom sistemu (projekciji).\nČetvrti korak – Operacija letenja\nKada je plan učitan u Aibot X6, prikupljanje podataka je potpuno automatsko. Snimanje površina terena se vrši pod uglom od 90 stepeni. Jedinstveno za Aibot X6 jeste mogućnost pomeranja kamere u toku leta u okviru od 45 stepeni u vertiklnom pravcu. Ovako dobijeni kosi snimci obezbeđuju kvalitenije i detaljnije podatke kada je u pitanju na primer snimanje bočnih zidova ili kosina u kopovima.\nPeti korak – Georeferenciranje snimaka\nGeobox sinhronizuje kameru i GPS sistem AibotX-a snimajući tačke okidača. Trenutne GPS koordinate direktno učitava u EXIF podatke snimaka omogućavajući procesiranje georeferenciranjih podataka u različitim GIS sistemima.\nŠesti korak – Orto-foto snimci i 3D modeliranje\nKreirajte 3D modele zasnovane na snimcima sa softverom kao što je Agisoft Enso ili korišćenjem georeferenciranih snimaka kojima gradite teksture ili 3D modele. Nije zahtevana skupa kalibracija kamere. Agisoft Enso softver obavlja dodatnu kalibraciju pomoću parametara kamere u radnom procesu.


Šesnaesto izdanje Beogradske internacionalne nedelje arhitekture – BINA\nŠesnaesto izdanje Beogradske internacionalne nedelje arhitekture – BINA – održava se od 22. aprila do 20. maja 2021. u organizaciji Društva arhitekata Beograda i Kulturnog centra Beograda (KCB), gde se odvija najveći broj besplatnih programa, a u čijem je fokusu Beogradska škola stanovanja.\nBINA se ove godine realizuje kroz četiri programske celine, a namera je da se kroz niz izložbi, predavanja, pratećih programa i tematskih šetnji predstave kvalitetna ostvarenja koja su realizovana u oblasti arhitekture, s posebnim osvrtom na Beograd i region.\nKompaniju Xella, koja već tradicionalno učestvuje na BINA, predstavio je Project manager Aleksandar Đikanović. Kroz svoju prezentaciju Premium stanovanje, Đikanović je posebnu pažnju posvetio aktuelnom pitanju zvuka i zvučne izolacije u stanogradnji i u fokus stavio Silka proizvode kao odgovor i najsavremenije rešenje kako za projektante, tako i za investitore i krajnje korisnike.


O Derventi | Derventa\nOpština Derventa nalazi se u sjevernom graničnom području Bosne i Hercegovine sa Hrvatskom, gotovo na sredini između rijeke Une na zapadu i Drine na istoku. Derventa je jedna od 113 opština u Bosni i Hercegovini...\nArheološki lokaliteti – Materijalni ostaci iz prošlosti pronađeni su na velikom broju lokaliteta. Paleolitski materijalni ostaci utvrđeni su na brojnim lokalitetima na području opštine Derventa, kao što su ...\nSve do pred kraj 19. vijeka, prostor koji danas pripada opštini Derventa, imao je pretežno agrarni privredni karakter i privreda je uglavnom bila bazirana na poljoprivrednoj proizvodnji i seoskom tržištu. Austrougarskom okupacijom dolazi do preokreta u privrednoj strukturi derventskog područja i zahvaljujući dolasku stranog kapitala stvaraju se uslovi...


MyCity » Web promocija & SEO » Najtrazenije reci u 2007. godini\nAko listu uporedimo sa proslogodisnjom, primeticete da se sustinski i ne razlikuju mnogo upiti (interesovanja) gradjana Srbije tokom 2007. godine.\nSmatram da je tekst interesantan, pa ga prenosim u celini sa BenchMarketa\nŠta Srbi traže na internetu? Koje su to najtraženije reči u 2007. godini? Zanima vas šta i ko se nalazi među njima? Srpski internet pretraživač Pogodak! je pred kraj godine analizirao pretrage svojih korisnika i napravio detaljan pregled najviše traženih reči u 2007. godini. Na vrhu liste TOP pretraga različitih pojmova nalazi se horoskop sa preko 100.000 pretraga, što je za nekoliko hiljada puta vi še od seksa koji se redovno nalazi među najtraženijim pojmovima. Slede pojmovi kao što su veliki brat, bingo, erotske priče . Većina pojmova bili su konstantno traženi tokom cele godine, a zanimljivo je da je Bingo na visokom 4. mestu sa ukupno 60.000 pretraga, koje su najvećim delom postavljene u poslednja tri meseca.\nPosle Loto groznice, Srbe je sada zahvatila nova pomama za igrama na sreću. U trci za najtraženiju ženu, prave borbe zapravo nije ni bilo. Prvo mesto, isto kao i prethodnih godina, pripada izuzetno popularnoj Ceci . Veliki proboj na listi najtraženijih žena je napravila Marija Šerifović pobedom na pesmi Evrovizije. Iza nje je odmah Suzana Mančić , koja svojoj internet popularnosti može zahvaliti ponajpre svom privatnom (film-za-odrasle)-o snimku. Za njima slede Seka Aleksić, i jedino strano ime među najtraženijima Rihanna koja je nedavno održala posećen koncert u Areni.\nSvi znamo da smo kao nacija jako zagrejani za sport. U protekloj godini teniseri su nas držali prikovanim za ekrane, Ana, Jelena i Novak su pokazali da je Srbija postala vodeća teniska velesila. Naš teniser Novak Đoković nalazi se na drugom mestu najtraženijih muškaraca, odmah iza tragično preminulog pevača Tošeta Proeskog .\nNa trećem mestu najtraženijih muškaraca se nalazi beogradski kralj splavova Dženan Lončarević .\nVečiti duel, Crvene Zvezde i Partizana , na Internetu je i ove godine dobila Crvena Zvezda sa 11670 : 8151 u pretragama.\nOd događaja koji su na internetu obeležili godinu koja je na izmaku su: januarski parlamentarni izbori , izbor za pesmu Evrovizije , koncert benda Red Hot Chili Peppers kao i finale izbora za Zvezde Granda . Među muzičkim izvođačima uglavno se nalaze zvezde folk muzike. Osim već pomenute Cece, tražene su bile i Dara Bubamara , Ivana Jordan , Jelena Karleuša. Čast hip-hop fanova odbranili su Beogradski sindikat, a iznenađujuće visoko plasirani su bili i mladi rock band Varvarogenije .\nPoslao: 19 Dec 2007 18:36\nOcekivao sam nesto tipa veliki brat , sex i slicno, ali nisam znao za horoskop da toliko traze ljudi...\nTakodje me je i bingo iznenadio...\nPoslao: 21 Dec 2007 09:23\nMislim da je lista pretraživača Pogodak sasvim OK, mnogo je bolja od Google liste, ali horoskop na prvom mestu je baš iznenađenje za mene jer nisam nikad u životu tražio horoskop (:\nA što se muzike tiče vidim da su među silnim narodnjacima i moja omiljena grupa Beogradski sindikat a i Varvarogenije koji ima jednu jako duhovitu pesmu što klinci slušaju na mobilnim telefonima.\nA Ceca je , nažalost, po običaju prva\nPoslao: 21 Dec 2007 22:37\nBas ni malo nisam iznenadjena. Sve se ovo dalo ocekivati. Mozda ne tim redom, ali to je u principu to sto sam i pretpostavljala da se moze naci na listi deset najtrazenijih pojmova.\nPoslao: 22 Dec 2007 10:00\nCeca, sex, pa i Veliki Brat ok... Ali horoskop Pa ko to moz' da gugla?\nPoslao: 22 Dec 2007 12:09\nZnaci isplatilo bi se napraviti neki sajt o horoskopu\nPoslao: 22 Dec 2007 12:10\nIsti oni koji zovu tarot na tv-u\nPoslao: 22 Dec 2007 13:38\nSSpin ::Ali horoskop Pa ko to moz' da gugla?\npa sta je to cudno... zenska populacija takve sajtove drzi i kao home page !\nmuskarci "rasipaju" kljucne reci na vise stvari kao sto su sex, automobili, fudbal, sport, motori, bla bla, dok zenska populacija ima dosta manje "zanimljivih" reci\nPoslao: 22 Dec 2007 13:51\nOcekivao sam nesto ovako...\nBojan ::Isti oni koji zovu tarot na tv-u\nKada si vec pomenuo to,prosto moram da postavim par linkova:\nZnaci,ja ne mogu da verujem da neko zove ovog coveka ...\nPoslao: 22 Dec 2007 21:57\nU prvih deset pojmova koji se pretrazuju moze se videti da nema pretraga o ozbiljnim temama (ako se izuzme posao, oglasi i da kazem polovni automobili). Tako da je mozda interesantno uraditi analizu ovoga.\nUkupno su 483 korisnika na forumu :: 28 registrovanih, 3 sakrivenih i 452 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: A.R.Chafee.Jr., Acaks88, ALBION101, Aleksandar Tomić, amaterSRB, Andrija357, Atomski čoban, bobanrakidjic, Brot, cvrle312, dragoljub11987, Filip Marinković, hatman, havoc995, ILGromovnik, krkalon, MarKhan, Marko Marković, Matorko, mercedesamg, Mixelotti, Oluj2.1, pein, rovac, shone34, Srki94, Username1000, Wisdomseeker


Ne živite snove drugih već život koji zaista želite | BN\nNe živite snove drugih već život koji zaista želite\nU Centru za kluturu Semberija održano je književno veče Isidore Bjelice, koja se sa publikom družila uz nekoliko poslednjih romana, ali i onim najnovijim "Šta žene žele". Druženje je upotpunila i pozorišna predstava "Šta ostaje poslije zanosa", glumice Jelice Brestovac koja je glumila kraljicu Nataliju Obrenović po scenariju Isidore Bjelice.\nRepublika Srpska 29.09.2019 | 13:37\nPrije beogradske, bijeljinskoj publici predstavljen je novi roman Isidore Bjelice "Šta žene žele", nastao kao odgovor na brojna pisma u kojima su se čitateljke decenijama ispovjedale i tražile odgovore na pitanja o ljubavi, strasti, braku i svemu što se prećutkuje.\n"Veoma je važno da naučimo kako da volimo sebe. Kao što ne možete da naučite da se palite na frajere koji su dosadni, tunjavi, koji kukaju da imaju reumu, a da nemaju pare, da mu smeta i Pera i Žika, tako i mi samo moramo da napravimo prekoračenje i da budemo najbolja verzija sebe. Onda možes da voliš sebe. To radis tako što stvarno živiš život koji želiš. Znači, ne živiš snive ni mame, ni tate, ni okoline, ni žute štampe", rekla je Isidora.\nDestruktivna uvjerenja su u ljudima programirana još od najranijeg djetinjstva, pa je najvažnije njihovo reprogramiranje, što nije lako izvodljivo, ali je moguće. Ovo je mali priručnik o tome.\n"Kako prvo da očistiš sva ta destruktivna očekivanja koja su nam uvalili u odrastanju i da postaneš svoja heriona."\nPredstava "Šta ostaje posle ljubavi", prikazana bijeljinskoj publici, inspirisana je životom kraljice Natalije Obrenović.\nTo je istorijska priča, u kojoj će se prepoznati svaka žena koja je doživjela prevare, izdaje, razočarenja, borbu za dijete.\nModerna režija i dramaturgija, po kojoj je Bjelica poznata kroz svoje nagrađivane i hit predstave, ovdje je dobila posebnu jačinu uz glumu Jelice Brestovac koja istinski dočarala koliko je priča o Nataliji zapravo priča o svakoj ženi.\nU oitanju je "opstanak"\nMi, barem večina, ne možemo ovdje da živimo živote kakve želimo, nego kakve moramo. Životne i društvene okolnosti su nam odredile način življenja, tako da ovdje ne vrijedi sanjati i umišljati neku " lakoću postojanja", nego se uhvatiti u koštac sa životnim problemima, boreći se najčešće za goli opstanak. Život nije filozofiranje, a ni spisak želja, nego borba da u postojećum okolnostima lakše prevaziđemo sve prepreke i žive izazove, postavljene na putu naših "želja"...


Predstava “Kuc, kuc ima li koga” - Kulturni centar Laza Kostić Sombor\nPredstava “Kuc, kuc ima li koga”\nU subotu, 2. oktobra 2021. godine svečano je otvorena nova pozorišna sezona na Sceni za decu i mlade Kulturnog centra “Laza Kostić” Sombor predstavom “Kuc, kuc ima li koga”, pozorišta “Maximus Art” iz Beograda.\nPetočlana komisija u sastavu Milivoje Mlađenović, pisac i pedagog, predsednik, Nebojša Vasić, akademski slikar, član, David Firanj, teoretičar umetnosti, član, Sladjana Dragičević, istoričar umetnosti, član i Vesna Šašić, dramska umetnica, član, donela je jednoglasnu odluku da se usvoji predlog imena koji je dala Srna Šašić, te je Scena za decu i mlade dobila naziv “Fabrika snova”.\nKomisija je, takođe, odlučila da nagradu – set od dve karte za sve predstave za decu i mlade u sezoni 2021/2022 dodeli Dunji Trkulji, našoj sugrađanki, devojčici koja se potrudila da da najviše originalnih predloga za ime Scene.\nDobro došli u Kulturni centar “Laza Kostić” Sombor!


Zahtjev za softver CORIOgrapher\nIspunite donji obrazac za softver CORIOgrapher v2 & v3. Nakon slanja obrasca bit ćete preusmjereni na preuzimanja.\nAfghanistan\tAlandski otoci\tAlbanija\tAlžir\tAmerička Samoa\tAndora\tAngola\tAngvila\tAntarktika\tAntigva i Barbuda\tArgentina\tArmenija\tAruba\tAustralija\tAustrija\tAzerbejdžan\tBahami\tBahrein\tBangladeš\tBarbados\tBjelorusija\tBelgija\tBelize\tBenin\tBermuda\tButan\tBolivija\tBonaire\tBosna i Hercegovina\tBocvana\tOtok Bouvet\tBrazil\tBritanski Indijskooceanski Teritorij\tBrunej Darussalam\tBugarska\tBurkina Faso\tBurundi\tKambodža\tKamerun\tKanada\tCape Verde\tKajmanski otoci\tCentralna Afrička Republika\tČad\tČile\tKina\tBožićni otok\tKokosovi (Keeling) otoci\tKolumbija\tKomori\tKongo\tKongo, Demokratska Republika\tKukovi Otoci\tKostarika\tObala Bjelokosti\tHrvatske\tKuba\tCuraçao\tCipar\tČeška Republika\tDanska\tDžibuti\tDominika\tDominikanska Republika\tEkvador\tEgipat\tEl Salvador\tEkvatorska Gvineja\tEritreja\tEstonija\tEtiopija\tFalklandski Otoci (Malvini)\tFarski otoci\tFidži\tFinska\tFrancuska\tFrancuska Gvajana\tFrancuska Polinezija\tFrancuski južni teritoriji\tGabon\tGambija\tGruzija\tNjemačka\tGana\tGibraltar\tGrčka\tGrenland\tGrenada\tGuadeloupe\tGuam\tGvatemala\tGvineja\tGvineja Bisau\tGvajana\tHaiti\tOtok Heard i otočje McDonald\tSveta Stolica (Vatikan State)\tHonduras\tHong Kong\tMađarska\tIsland\tIndija\tIndonezija\tIran, Islamska Republika\tIrak\tIrska\tMana ostrvo\tIzrael\tItalija\tJamajka\tJapan\tJordan\tKazahstan\tKenija\tKiribati\tKoreja, Demokratska Narodna Republika\tKoreja, Republika\tKuvajt\tKirgistan\tLaos Narodna Demokratska Republika\tLetonija\tLiban\tLesoto\tLiberija\tLibijska Arapska Džamahirija\tLihtenštajn\tLitvanija\tLuksemburg\tMakao\tMakedonija\tMadagaskar\tMalavi\tMalezija\tMaldivi\tmali\tMalta\tMaršalovi Otoci\tMartinique\tMauritanija\tMauricijus\tMajote\tMeksiko\tMikronezija, Savezne Države\tMoldavija, Republika\tMonaco\tMongolija\tCrna Gora\tMontserrat\tMaroko\tMozambik\tMianmar\tNamibija\tNauru\tNepal\tNizozemska\tnova Kaledonija\tNovi Zeland\tNikaragva\tNiger\tNigerija\tNiue\tOtok Norfolk\tSjeverni Marijanski Otoci\tNorveška\tOman\tPakistan\tPalau\tPalestinski teritorij\tPanama\tPapua Nova Gvineja\tParagvaj\tPeru\tFilipini\tPitcairn\tPoljska\tPortugal\tPortoriko\tKatar\tRéunion\tRumunija\tRuska Federacija\tRuanda\tSaba\tSveta Helena\tSveti Kristofor i Nevis\tSveta Lucija\tSaint Pierre i Miquelon\tSveti Vincent i Grenadini\tSamoa\tSan Marino\tSao Tome i Principe\tSaudijska Arabija\tSenegal\tSrbija\tSejšeli\tSierra Leone\tSingapur\tSint Eustatius\tSlovačka\tSlovenija\tSolomonski Otoci\tSomalija\tJužna Afrika\tJužna Džordžija i Otoci Južni Sendvič\tJužni Sudan\tŠpanija\tŠri Lanka\tSudan\tSurinam\tSvalbard i Jan Mayen\tSvazi\tŠvedska\tŠvicarska\tSirijska Arapska Republika\tTajvan\tTadžikistan\tTanzanija, Ujedinjena Republika\tTajland\tTimor Leste-\tTogo\tTokelau\tlaka dvokolica\tTrinidad i Tobago\tTunis\tTurska\tTurkmenistan\tOtoci Turks i Caicos\tTuvalu\tUganda\tUkrajina\tUjedinjeni Arapski Emirati\tUjedinjeno Kraljevstvo\tUjedinjene države\tSjedinjene Američke Države Manjih Pacifičkih Otoka\tUrugvaj\tUzbekistan\tVanuatu\tVenezuela\tVijetnam\tDjevičanski Otoci, Britanski\tDjevičanski Otoci, Američki\tWallis i Futuna\tZapadna Sahara\tJemen\tZambija\tZimbabve


Logoraši RS zadovoljni, u Bihaću ogorčenje zbog hapšenja Dudakovića | Tacno.net\nAutor 👤Marija Arnautović, Dženana Halimović, Gordana Sandić-Hadžihasanović 27.4.2018. u 14:34\nPripadnici Agencije za istrage i zaštitu (SIPA) uhapsili su u petak rano ujutro u Bihaću bivšeg komandanta Armije Republike Bosne i Hercegovine (ARBiH) Atifa Dudakovića zbog sumnje da je počinio ratne zločine, potvrđeno je iz Tužilaštva BiH.\nUz Dudakovića pod optužbom za zločin protiv čovječnosti i ratnog zločina, uhapšeno je još 11 osoba, nekadašnjih pripadnika 5. korpusa Armije BiH.\n“Ratni zločini koji su predmet istrage, odnose se na stradanje više stotina žrtava, civila i zarobljenih vojnika srpske nacionalnosti, sa područja zapadnokrajiških općina, tijekom 1995. godine, kao i ratne zločine protiv civilnog stanovništva bošnjačke nacionalnosti, pripadnika AP Zapadna Bosna (Autonomni pokret Fikreta Abdića, op.a.), tijekom 1994. godine.“ saopšteno je iz Tužilaštva BiH.\nTokom istrage, kako je navedeno, saslušano je više stotina svjedoka i prikupljeno nekoliko stotina dokaznih materijala, uključujući arhivske dokumente, video-snimke, kao i dokazne materijale vezane za ekshumacije i identifikacije ubijenih osoba.\nIz SIPA-e je prethodno saopšteno da su izvršeni pretresi na 16 lokacija na području Sarajeva, Bihaća, Sanskog Mosta, Ključa, Velike Kladuše i Cazina.\nAtif Dudaković, iz ratnih snimaka 1995.\nAdvokat Asim Crnalić potvrdio je Radiju Slobodna Evropa da je među uhapšenima ratni oficir ARBiH i bivši federalni ministar za pitanja boraca i invalida odbrambeno-oslobodilačkog rata Ibrahim Nadarević. Nije mogao službeno potvrditi hapšenje Atifa Dudakovića, čiji je također advokat.\nDudaković je bio komandant odbrane Bihaća i oslobodilačke operacije ”Sana 95”, tokom koje je za četiri dana Peti korpus oslobodio okupirane teritorije i ušao u dubinu Republike Srpske na oko 120 kilometara. Ratovao je protiv Vojske Srpske Krajine, Vojske Republike Srpske, Vojske Jugoslavije i “Crvenih beretki” Milorada Ulemeka Legije, te sa Narodnom odbranom Fikreta Abdića.\n“On je snimao sebe i na javnim medijima govori: ‘Kolji, siluj, pali sve što je srpsko’. Mislim da je to rečenica koja ga je dovela pred sud i za koju mora da odgovara. Bilo je i dosta logora, a ne snimcima se vidi i da ubija vojnike srpske. U logorima u Bihaću, Cazinu, Bosanskom Petrovcu stradali su ljudi u mjestima na kojima je on komandovao”, navodi Dukić.\nDirektor Republičkog centra Republike Srpske za istraživanje rata, ratnih zločina i traženje nestalih lica Milorad Kojić je novinarima u Banjaluci pored ostalog izjavio da je “Dudaković ratni zločinac koji je vršio egzekucije na deset lokacija”.\n“Ovo krivično djelo će biti kvalifikovao kao zločin protiv čovječnosti i etničko čišćenje srpskog naroda iz četiri opštine. Dudaković nije samo nalagodavac, on je i izvršilac. Predmet je još uvijek u fazi istrage”, rekao je Kojić.\n“Čuli smo tu vijest preko portala da je naš general, komanda Petog korpusa, komadant kojim se mi svi dičimo i ponosimo uhapšen. Nažalost nekima kojima smetamo, smeta Peti korpus, smetamo mi borci Petog korpusa, borci Armije RBiH. Sve ovo što se dešava s njim, mi osuđujemo i dajemo punu podršku generalu”, kaže za Radio Slobodna Evropa Džafer Alibegović, predsjednik ratnih vojnih invalida Bihaća.\nGrađani Bihaća ogorčeni su zbog njegovog hapšenja, u razgovoru sa novinarkom Radija Slobodna Evropa Dženitom Duraković kazali su da vjeruju u njegovu nevinost, ali da će pravosuđe raditi svoj posao na pravi način. Prema njihovom mišljenju Peti korpus je simbol časne borbe koji je spriječio da se u tom dijelu BiH, kako kažu, ne ponovi Srebrenica.\nSkupština Unsko-sanskog kantona većinom glasova je odmah u petak nakon hapšenja usvojila Deklaraciju kojom se osuđuje hapšenje Dudakovića i ostalih pripadnika ARBiH i 5. korpusa.\nDeklaracija Skupštine Unsko-sanskog kantona\nReagovale su i pojedine političke stranke, među njima i Stranka demokratske akcije (SDA).\n“Hapšenje komandanta Atifa Dudakovića i drugih oficira i podoficira 5. korpusa Armije RBiH pokazuje da Tužilaštvo BiH djeluje pod snažnim pritiscima politika čiji je cilj izjednačavanje branilaca BiH i agresora na BiH. Time se želi stvoriti vještački balans u počinjenim zločinima i promijeniti karakter rata”, navode iz SDA.\nO optužnici protiv Dudakovića mediji su intenzivnije počeli pisati još 2012 godine, a prošle godine udruženja koja okupljaju predstavnike žrtava iz reda srpskog naroda najavila su da bi optužnica protiv njega mogla uskoro biti kompletirana.\nO optužnici protiv Dudakovića i još 20 oficira Armije RBiH pisali su i hrvatski mediji prošle godine, najavljujući da će optužnici dići Državno odvjetništvo Hrvatske i to zbog zločina počinjenih nad Hrvatima u BiH.\nAtif Dudaković bio je general Armije RBiH i komandant obrane Bihaća tokom rata u Bosni i Hercegovini od 1992. – 1995. Prije izbijanja rata u BiH bio je oficir Jugoslavenske narodne armije (JNA).\nTagovi: arif dudakovićarmija bhArmija BiH