Lingvisti i govorne veštine robota Sophia | PC Press\nLingvisti i govorne veštine robota Sophia\nLingvista Nick Enfield kreirao je pravila o ponašanju tokom govora, a nakon što je ispratio sate razgovora iz stvarnog života. Budući da je čovečanstvo počelo da razgovara i sa mašinama – od Alexa-e i Siri, do humanoidnih robota – ovaj naučnik je svoja interesovanja proširio i na ovo polje, a kako bi utvrdio koliko se ovakvi razgovori razlikuju od regularnih.\nOvakva istraživanja ne služe samo da bi se razumele mašine, već da bi se detaljnije protumačilo i to kako se ljudska bića ponašaju tokom verbalne komunikacije, bilo da se radi o međuljudskoj, ili o komunikaciji sa mašinama. U priču je ušao i robot Sophia, te je Enfield dobio nekoliko sati snimaka u okviru kojih je robot u chatbot modu, što znači da koristi kameru da bi posmatrao ljude, te konverter koji tekst pretvara u govor, a kako bi lakše komunicirao. Tako se došlo do zaključka da Sophia ponekad daje jednostavne odgovore, a ponekad kompleksnije, te ponekad komunicira kao oni ljudi koji ne žele da daju jasan odgovor na postavljeno pitanje. Sophia tako može da na pitanja odgovara i indirektno, te da na postavljeno pitanje „da li je usamljena“ odgovori „da je stalno okružena ljudima,“ što nije „ne,“ već je način na koji ljudi često odgovaraju na pitanja koja im nisu prijatna.\nPročitajte i: Nova arahnofobija: Vreme robota-paukova\nTako se čini da Sophia napreduje, i da je budućnost razgovora sa ljudskim mašinama ispred nas, ali eksperti ističu da će se uvek više ceniti, i da će se više očekivati od komunikacije sa drugim ljudskim bićima, te dodaju da bi baš tako i trebalo da bude.\nTagovi: Alexa, humanoidni roboti, lingvistika, robot, roboti, Siri, Sophia\n← Amerikanci veruju da društvene mreže degradiraju kvalitet vesti\nGeost botnet mreža: Kad kampanja propadne zbog početničkih grešaka →


Radovi u Ulici Blaža Jovanovića privode se kraju - Vijesti | Radio Televizija Budva - Budva Crna Gora\nRadovi u Ulici Blaža Jovanovića privode se kraju\nU Ulici Blaža Jovanovića, još jednoj u nizu u kojoj se izvode radovi na području opštine na poboljšanju putne infrastrukture u toku je završna faza nakon čega će uslijediti asfaltiranje saopšteno je iz Sekretarijata za investicije.\nNa licu mjesta zatekli smo mašine i radnike preduzeća Vodovod i kanalizacija gdje je u toku postavljanje vodovodne mreže i saniranje problema koji datira več godinama unazad.\nKako niko od sugrađana nije htio da govori pred kamerama, a po njihovom pozivu smo izašli na teren kontaktirali smo nadležni Sekretarijat da vidimo o čemu je riječ.\n"Planom sanacija ulica, planirano je da se i Ulica Blaža Jovanovića sanira u prvom kvartalu ove godine, s obzirom da su kapaciteti i zgrade na tom lokalitetu veoma izgrađene, kapaciteti fekalne mreže i vodovoda nijesu adekvatni da bi na kvalitetan način apsorbovali sve ono što je potrebno na tom lokalitetu. Oldučili smo se domaćinski da promijenimo fekalnu kanalizaciju i vodovodnu mrežu kako bismo tek onda pristupiuli snaaciji te ulice. Nažalost ja još nijesam upoznao nikakvu tehnologiju ni modalitete da se fekalna kanalizacija i voda postave bez prbvobitnog kopanja ulice, pa dok ne budemo imali neku bežičnu metodologiju i taj način postavljanja instalacija u trupove saobraćajnica, moraćemo kopati ulice" kazao je Mladen Mikijelj iz Sekretarijata za investicije.\nMikijelj ističe da se planirani tok radova poštuje i da se u narednih par dana očekuje postavljanje asfalta, što će dovesti funkcionalnost u Ulici Blaža Jovanovića na najveći mogući nivo.\nOn dodaje da je postojao isti problem i na Toplišu, ali da je adekvatno riješen, navodi i da će za par dana mehanizacija ući i u nasleje Ivanovići, gdje ć eistim redoslijedom biti riješen i problem tog naselja.\nPitali smo gospodina Mikijelja da li su predsjednici mjesnih zajednica upoznati sa sviom planovima raodva, kada je putna infratsruktura u pitanju.\n"Predsjednici mjesnih zajednica su itekako upućeni, ali izgleda da građani ne žele da odu do tih predstavnika i pitaju za dinamiku određenih raodva, nego pokušavaju da na neki drugi način dođu do odgovora" kazao je Mikijelj.\nKada je riječ o Mažićima, Markovićima, Podostrogu i cijelom perifernom dijelu Budve, planom za narednu godinu je predviđena hidrostanica Lazi sa rezervoarom na vrhu navednog brda, koja je rješenje za vodosndabijevanje u tom dijelu opštine Budva.\nMikijelj se osvrnuo i na izjave mješatana Markovića i Ivanovića koje su objavljene juče i prekjuče u dnevno informativnoj emsiiji Polis.\n"Da je taj gospodin došao u ovaj Skekretarijat i želio da se informiše o stanju i razvoju infrastrukture u tom dijelu Budve sigurno bi dobio odgovor, ali ovo mi više liči na početak određene kampanje, a ne na želju da se nešto uradi u toj mjesnoj zajednici, a mislim da je suština da se radi i unaprijeđuje, a ne da se bavimo politikom sa tog mjesta sa kojeg je i on juče dao izjavu za medije" istakao je.\nDugoročno rješavanje problema, a ne šminknje ulica jeste ono kako će se pristupiti svim problemima u našoj opštini, kada su u pitanju nadležnosti Sekretarijata za invetsicije sve dok sam ja na njegovom čelu i dok svoje funkcije obavlja tim ljudi koji se tu trenutno nalazi, zaključio je Mikijelj.\nDo kraja sedmice dionica Mainskog puta u potpunosti završena\nZatvaranje ulice zbog izvođenja radova\nZatvorena ulica kod Akademije znanja\nU toku radovi u Svetostefanovskoj i Mediteranskoj ulici\nSanacijaa čeličnog cjevovoda na Bečićkoj plaži samo privremeno riješena, do konačnog saniranja klizište\n(VIDEO) Panorama Budve\n(VIDEO) Današnja šetnja budvanskom promenadom\nLiga Evrope: Večeras na rasporedu četiri susreta\nZašto gume češće pucaju preko ljeta?\nHospitalizovano 170 kovid pacijenata\nU četvrtak promjenljivo oblačno\nSlatke makarone sa šećerom i prezlama\nSrbija: Umrlo još devet osoba, 295 novozaraženih\nSea Dance odložen za avgust 2021. godine


Audi R8 prepolovljen - vozač izašao iz automobila nepovređen - Auto Republika\nOvo nije prvi put da gledamo prepolovljen automobil, ali šok pri pogledu na ovako nešto je neizbežan. Neverovatne (i lepe) vesti su da niko nije poginuo, pa čak ni doživeo ozbiljnije povrede.\nUdes se desio pre par dana na severu Italije, a Audi R8, koji je učesnik incidenta, prepolovljen je na dva dela.\nSudar se desio na vlažnom asfaltu, na putu između gradića Lač i Kastelbel, blizu granice s Austrijom. Detalji u vezi sa nesrećom nisu poznati, ali je umešan i Volkswagen van, koji takođe može da se vidi na par fotografija.\nUkoliko bismo pretpostavljali šta se desilo, rekli bismo da se R8 kretao prilično brzo i verovatno izgubio kontrolu nad zadnjim delom pre sudara sa Volkswagenom. Moguće je i da je van izgubio kontrolu i udario Audi, mada je to manje verovatno.\nPo postu sa Facebooka, vozač R8 je „izašao“ iz automobila gotovo bez povreda, dok je vozač Volkswagena doživeo lakše povrede. Obojica su za svaki slučaj prevezeni u obližnju bolnicu.\nKokpit R8 je zadržao integritet, što je neverovatno s obzirom na sile koje su bukvalno „pocepale“ automobil napola.\nBudite oprezni u saobraćaju i mislite na sebe i druge.\nIzvor: Freiwillige Feuerwehr Latsch via Facebook\ntags: Audi R8 saobraćajni udes volkswagen vw van\nprevious Mercedes-Benz GLE startuje sa cenom od 65.807 evra (GLE 300 d)\nnext Mercedes objavio proizvodnu ofanzivu za 2019.\nVozni park Francuza je sve stariji\n09/02/2022 - 07:26


Ukoliko imate ovo na koži, odmah idite kod lekara: To nisu BUBULJICE, već znak BOLESTI! – Ženski kutak\nKoža je naše ogledalo zdravlja\nPrimetite li promene na koži, nemojte ništa čekati – već posetite doktora.\nNema čekanja – odmah idite kod lekara\nSvrbež takođe može upućivati na bolesti kože, ali i na sistemske bolesti. Po svrbežu poznati su su svrab, ušljivost, ubodi insekata, urtikarija, atopični i kontaktni dermatitis, ali uzrok može biti i suvoća kože, posebno kod starijih osoba).\nPerioralni dermatitis je bolest kože lica na području oko usta, a može se proširiti do nosa i očiju. Obično se manifestuje kao crveni osip s papulama, zbog čega može biti nalik aknama ili rozaceji. Tačni uzroci nastanka perioralnog dermatitisa nisu uvek jasni. Dosadašnja istraživanja su povezala nastanak ovog osipa s prethodnim korišćenjem kortikosteroidnih krema na licu ili sprejeva za nos na bazi kortikosteroida. Takođe, perioralni dermatitis mogu uzrokovati agresivni hemijski sastojci u kozmetičkim proizvodima.\nPerioralni dermatitisFOTO: WIKIPEDIA COMMONS\nČaša ovog napitka sagoreva 50 odsto masnih naslaga oko stomaka


Veselinović novi dekan Ekonomskog fakulteta\nNa redovnim izborima za dekana Ekonomskog fakulteta Univerziteta u Kragujevcu jednoglasno je izabran profesor doktor Petar Veselinović.\nMinistarstvo prosvete i „Politika“ uručili nagrade najboljim učenicima Šumadije\nNajboljim osnovcima i srednjoškolcima u Šumadiji tradicionalno su dodeljena priznanja za odličan uspeh tokom dosadašnjeg školovanja. Reč je o akciji ministarstva prosvete nauke i tehnološkog razvoja i kompanije Politika koji ova priznanja dodeljuju učenicima širom Srbije.\nMihajlo Miletić prvak na Balkanskoj geografskoj olimpijadi\nMihajlo Miletić, učenik Prve kragujevačke gimnazije plasirao se za učešće na svetskoj geografskoj olimpijadi osvojivši prvo mesto na Balkanskoj geografskoj olimpijadi koja je nedavno održana u Radanj Banji kod Malog Zvornika. Mihajlo je osvojio najviše bodovo na olimpijadi u kategoriji učesnika do 16 godina, a najbolji je bio i u nižim rangovima takmičenja.\nNa MG Kupu gimnazijalci osvojili 8 medalja\nUčenici Prve kragujevačke gimanzije osovojili su osam bronzanih medalja na nedavno održanom MG kupu u matematičkoj Gimanziji u Beogradu. Ovo je četvrti put da gimanzijalci učestvuju na ovom kupu i svake godine su ostvarivali zapažene rezultate. Ove godine na kupu je učestvovalo 25 ekipa iz 13 zemalja sveta.


Novosti advokata odnogo iz ykrainskih moriakov arestovali za ekstremizm guitarilla.ru\nNovosti advokata odnogo iz ykrainskih moriakov arestovali za ekstremizm\nVesti - evrsac.rs\nZLOUPOTREBA PRAVOSUĐA: Stanka Simonović i dalje u službi opozicije i advokata! mar 18, 2019 Predsednica Višeg suda u Pančevu Stanka Simonović zloupotrebljava pravosudni sistem kako bi u što većoj meri oštetila građane Vršca.\nAdvokatska kancelarija Spasić - Aktuelno\nAdvokatska kancelarija Spasić - Aktuelnosti iz oblasti advokature: Krivično pravo, Privredno pravo, Ugovori, Naknada štete, Nasledno i porodično pravo, Parnični postupci i izvršni postupak.\nОдного из участников криминальной разборки в Черемхово ...\nПолиции удалось установить личность убийцы, который застрелил 30-летнего местного жителя в ходе потасовки возле ресторана «Пекин».\nAdvokati u subotu odlučuju o štrajku - nezavisne.com\n"Sve zavisi od ove sedmice. Ako Vlada Republike Srpske odluči da uplati dio novca koji nam se duguje, vjerovatno će ranija odluka biti stavljena van snage, a ako ne, onda će se vjerovatno ići u štrajk", ispričao je "Nezavisnim" jedan od banjalučkih advokata.\nNovosti advokata odnogo iz ykrainskih moriakov arestovali za ekstremizm. Одного из участников криминальной разборки в Черемхово ...\nVLASNIK AGENCIJE KOJI JE HRVATSKOJ FIRMI DOSTAVLJAO TAJNE PODATKE IZ POLICIJE OSUĐEN NA GODINU DANA KUĆNOG ZATVORA: Sklopio sporazum o priznanju krivice! 15-03-2019 snimak ledi krv u žilama!\n#novosti advokata odnogo iz ykrainskih moriakov arestovali za ekstremizm #with two batteries original hubsan x4 h501c with 1080p camera brushless drone #15 6 laptop lcd screen touch digitizer #new the japanese bicycle classic models bike #джемпер женский olsen цвет красный 11002391 20147 размер 38 44 46 #super light stroller easy carry and high quality strollers for dolls #набор автомобильных ковриков novline autofamily для lexus ls 600hl акпп 2007 #faiyou panoramic 360 vr 960p 1080p 1 3mp hd ip camera smart led lights cam #women s leopard pattern cycling jersey short #ossessioni fobie e paranoia #ccm sk as1 взрослые размер 45 #electromagnetic relay lab instruments laboratory equipment electrical physics #100 new and original g6i d21a ls lg #unitraum #pj 773 #автомобильное зарядное устройство nonda #поли следуй за мной на р у робокар поли #high end custom wedding dress maternity romantic pregnant women noble long royal #л е гринин государство и исторический процесс эпоха формирования государства #u f 18xcree xm l2 22000 lumens 5 mode #original marines рубашка для девочки #bopoobo 1pc round holes silicone pacifier clip baby teether teething accessories #1w ceiling spotlights led 25mm cutout #автомагнитола jvc kd x143 #endurance #ecma e11315rs asd a2 1521 l delta ac #motorcycle carbon fiber exhaust muffler motor parts for yamaha zx 10r ninja 1000 #nenki men women motorcycle helmet dot #cctv cameras dc12v 40a 480w switching power supply adapter driver transformer #fedonas brand design women party prom short boots genuine leather autumn winter #картина dekor toscana в саду 36 30 см коричневый #накопитель вертикальный макси прозрачный it833tr #футболка для дома мужская dim цвет белый 2 шт 6648_0hy размер l 44 46 #увлажнитель воздуха ballu uhb 1000 #иори фудзивара тьма на ладони


RTS 1 - Da li je došao dan kada jezero na Adi može da se pregazi? U našoj emisiji govorimo... 06:05\nRTS 2 - Sećanje na Doru Dušanović, drugi deo... 10:56\nRTS 1 - "Povratak" je jugoslovenski crno - beli igrani film snimljen 1966. godine u režiji... 13:37\nRTS 1 - U Priboju počinje sa radom toplana na biomasu! Ona će grejati četiri osnovne škole... 15:19\nRTS 2, 19:05\nU mesecu kada obeležavamo 30 godina od smrti...\nRTS 3, 20:36\nU vremenu izmenjenih kulturnih postulata...\nPovratak - film Fudbal - LŠ: Totenhem - Crvena zvezda Ovo je Srbija Jutarnji program Virdžina - film\nNedeljom od devet do pet Cipelice na asfaltu - film Ovo je Srbija Srbija na vezi Evropa i Srbi: Vladimir Glišin, prvi deo\nPovratak - film Fudbal: LŠ, Totenhem - Crvena Zvezda Virdžina - film Fudbal: LŠ, Inter - Borusija U gori raste zelen bor - film


Жрнов Српски Авалон - Радован Дамјановић\nAuthor Topic: Жрнов Српски Авалон - Радован Дамјановић (Read 4890 times)\n« on: 07-05-2016, 01:35:45 »\nУ књизи "Жрнов Српски Авалон" историчар Дамјановић констатује и пита, са врло интересантним закључком: "Српски простор посебно око Београда је препун брда, зашто се споменик није зидао на празним планинским врховима, или је то једна од акупунктурних тачака српске земље које не смеју да остану непокривене!?"\nRe: Жрнов Српски Авалон - Радован Дамјановић\n« Reply #1 on: 07-05-2016, 02:45:39 »\n« Reply #2 on: 07-05-2016, 13:08:15 »\nИнтересантна, и што је нагоре - истинита прича.\n« Reply #3 on: 07-05-2016, 14:11:04 »\nOduvek mi je bilo žao što je Žrnov uništen, i što se ne može videti, posetiti, prošetati se zidinama... Mora da je bio izuzetan prizor, tvrđava na vrhu Avale.\nA što se tiče ove priče, interesantno mi je kako je vladarska samovolja i bahatost oduvek bila odlika srpskih političara. Ni danas se ništa nije promenilo, i dalje se ruši onako kako se kome digne, bez razuma, ili želj da se odluke makar praktično razmotre.\nInače, "Grad Tajni" od Nikolića, naveden kao izvor ovde, zapravo je roman, i jako se malo bavi Žrnovom kao takvim... Ali je taj isti pisac napisao izvanrednu knjigu o masonima u Beogradu, pa ako iko ikada bude u prilici, toplo preporučujem. Neverovatno je koliko masonskih zapisa ima na Beogradskim zgradama, od pošte do tehnološkog i fizičkog fakulteta, uključujući u to i spomenik na Avali.\n« Reply #4 on: 07-05-2016, 14:37:30 »\nУ праву си, "Град Тајни" је наведен као један од извора текста на линку, али наслов теме сам дао по књизи историчара и лингвисте Радована Дамјановића која се зове "Жрнов Српски Авалон", и део из те књиге је коришћен као извор у првом делу текста на линку.\nУ сваком случају, Дамјановић иде у дубљу причу, па онима који истражују препоручујем и остале његове књиге.\nМислим да краљ није био самовољан, већ је само спроводио мелтинг пот програм по инструкцијама масонерије којој је припадао. Масони су наднационална организација, а Александар је управо хтео да ове просторе претвори у својеврстан "лонац за топљење" ("Створио сам Југославију, створићу Југословене"), што је наравно ишло преко леђа нас Срба јер позната је крилатица "слаба Србија јака Југославија" (па се испоставља да је црвени хабзбург Тито само настављач Александрове тј. мелтинг пот политике ), па је тако Александар Србима забранио истицање Србских ратних застава, све у циљу гурања Србства под тепих и уздизања југословенства. Дуга је то прича, али да поменем да је и његов отац Петар потписао 1914. године први Конкордат са Ватиканом.\nУ праву си за разноразне масонске симболе по и споменике по Београду, али и по другим градовима Србије.\nЕво једног јако занимљивог споменика.\nMARA 1926 G..jpg (30.82 kB, 429x598 - viewed 203 times.)\n« Reply #5 on: 07-05-2016, 14:52:25 »\nPa dobro, općenito govoreći, melting pot nije nešto izmišljeno u Jugoslaviji, uradile su to i Švabe i Italijani mnogo pre nas, odnosno, od razlarenih i rascepkanih država napravili jednu, a onda i njene stanovnike "naučili" da budu stanovnici istih. Oduvek me je fascinirala ona Garibaldijeva izjava, ne znam da li je istinita ili ne, "napravio sam Italiju... Sad još samo da napravim i Italijane." E sad, to što južnoslovenska legura nije bila baš najbolja ideja, to je već druga stvar.\nU knjizi dotičnog Nikolića, o masonima, dosta se o njima govori u pozitivnom svetlu... Što donekle i ima smisla, ako su se ikada držali svog masonskog "ustava", mada ima i dobra rečenica: kakva ti je država, takva ti je i masonska loža, što je u tim trenucima (a nije da je danas nešto drugačije) verovatno značilo da nam je masonska loža puna lihvara, nesposobnjakovića, hajduka i koječega, te sam čak i uveren da rušenje Žrnova nije bilo brisanje srpske istorije i kulture, već odraz nedostatka iste, odnosno, samo nepromišljen i tupadžijski pristup SVEMU, pa čak i urbanizaciji. Da je Aleksandar bio takav, bahat, govore mnogi istorijski podaci, a dovoljno je setiti se skandala sa sahranom Katanića, kada je zbog pesme Nušić završio na robiji, pa da sve bude jsno. Mada, možda i grešim, možda je zaista postojala neka masonska simbolika u gradnji spomenika na temelju drevnog grada, baš na Avali, što je planina za malo, samo zahvaljujući nekolicini metara viška što ima. U svakom slučaju, valjalo bi prvo pročitati tu knjigu. Znaš li možda gde u Beogradu može da se nabavi?\nI odakle je fotografija?\n« Reply #6 on: 07-05-2016, 16:21:49 »\nМелтинг пот је један масонски продукт спајања неспојивог.\nКо је основао Америку и ко је потпаљивао револуције по Европи тај је смислио и мелтинг пот, па тако имамо "американце" којима ће се ускоро придружити и потпуно претопљени и расно помешани "нови европљани".\nБило шта што се на силу измишља не може да уроди плодом.\nТако је прошла и измишљена југо-нација.\nКонкретно, име Србин је доста старије од имена Словен.\nСрбе спомиње још Птоломеј, док Шафарик каже да су се некада Србима називали сви Словени, што се јасно може видети у примеру када Stanisław Jan Siestrzeńcewicz Bohusz (1731-1826), пољски лингвиста, историчар и надбискуп хришћанске католичке цркве пишући о раној историји Срба и Пољака посебно наглашава следеће: "Серби основаше своје треће краљевство и назваше га Пољска".\nДа је Александар био бахат - ту се слажемо.\nЧовек је протерао свог деду Николу, иако је на његовом двору одрастао.\nНо бахатост је само једна карактерна црта неког човека, и камо среће да је Александар био само бахат, но Александар није био само бахат већ је био инициран у високу масонерију (како езотеристи кажу - на себи је имао доста тетоважа а између осталих и истетовиран број 33 који је симболисао у ком степену масонерије се Александар налазио), што само по себи имплицира чији је програм спроводио.\nДа је Александар плански радио против Србства (и да рушење Жрнова и Мештровићево подизање копије гробнице цара Кира на месту Жрнова представљају такав чин) говори и податак да је прогањао породицу забрањеног аутохтоног србског историчара Милоша С. Милојевића (иако је Милојевић умро још за време Обреновића), те да су се они морали сељакати по Србији из места у место и да су морали да мењају презиме да би се затро сваки траг Милошу С. Милојевићу.\nНо, та прогањања су почела пре Александра, он је само настављач исте антисрбске политике.\nПознато је да су након 1878. године и нашег одрицања од аутохтоне Србске историјске школе (а на захтев Беча и Берлина за узвратну подршку Србији на Берлинском конгресу) бечко-берлински "учењаци" сакупљали књиге аутохтоних србских историчара (којима је припадао Милојевић) и катанчили их у сандуке које и дан под катанцем чува САНУ, док су црквењаци, 60 година пре Хитлера, по Србији спаљивали књиге наших аутохтоних историчара.\nШто се тиче књиге, нисам сигуран у којој књижари се може купити, најбоље је да пробаш директно од писца који је уједно и издавач књиге.\nА слика је негде из унутрашњности Србије, споменик назван Мара Ресавкиња, подигнут 1926. године.\n« Reply #7 on: 09-05-2016, 10:15:09 »\nZa Ptolomeja i Srbe ne znam, i ne bih tu raspravu počinjao, mada Poljake poznajem dovoljno dobro, svašta oni umeju da tvrde...\nInače, moram priznati, nisam nikada čuo za Miloša Milojevića, niti za termin autohtonog istoričara.... Može neka reč više o tome?\n« Reply #8 on: 10-05-2016, 22:08:25 »\nОнда пробај да нађеш податак за Птоломеја и Србе, то је најбоље решење.\nStanisław Jan Siestrzeńcewicz Bohusz је своју тврдњу написао у књизи писаној на француском језику, а иначе је реч о једном од најученијих људи свог доба, и не заборави - надбискупу католичке цркве, који је, због своје учености, имао приступ ватиканским подрумима, па сам поприлично сигуран да је он није тврдио никакве којештарије кад је написао да "Серби основаше своје треће краљевство и назваше га Пољска".\nСа друге стране, нису само Пољаци износили такве податке о Србима, јер сличне тврдње су се могле чути и са запада, па тако Johann Kaspar Zeuss пише да "Серби имају краљевство такве величине, да из њега проистекоше сви словенски народи, што и сами потврђују".\nМало документованих ствари о којима се исто мало зна (у питању је фељтон у десетак наставака на истом сајту,а ја стављам само први наставак):\nУкратко, аутохтона србска историјска школа се заснива на томе да су Срби аутохтони народ Балкана а не досељеници на исти.\nАутохтонисти су били и наш највећи етнолог Веселин Чајкановић и филолог Милан Будимир.\nДва добра линка са коректним подацима о Милошу С. Милојевићу (а податак да је говорио 17 језика је и у данашње време фасцинантан):\nИ пдф једне његове књиге из 1872. године која је претекла инквизицију над аутохтоном србском историјом.\nИначе ову књигу је 2013. године поново штампао издавач "Сазвежђа" из Београда.\n« Reply #9 on: 10-05-2016, 23:23:12 »\nOpa! Zahvaljujem TDva na opširnoj literaturi. Sada ću da se bacim na istu:D\n« Reply #10 on: 13-05-2016, 03:20:10 »\nМало је познато да је и прослављени Милош Црњански био аутохтониста, те да постоји књига његових есеја под називом "Непознати Црњански: древни Срби на британском тлу" која је писана на нашем и енглеском језику, а коју је приредио професор Реља Новаковић, такође аутохтониста.\nТекст Милоша Црњанског преузет са "Пројекта Растко":\n"Iako se to čini neverovatno, već u preistorijsko doba bilo je veza, između Balkanskog poluostrva i britanskih ostrva. Na te veze prvi je skrenuo pažnju, u Engleskoj, prof. Gordon Childe. Posle rata, prof. Childe otišao je u Australiju. Izvršio je samoubistvo, padom sa stene.\nTe veze, naročito je isticao, za vreme rata, biolog prof. Helden, sin čuvenog ministra vojnog iz prvog rata. Prof. Haldane bio je još poznatiji marksist, nego prof. Childe. U jednom svom popularno pisanom članku on je čak britanska ostrva obeležio kao „kolonije Jugoslavije“ u preistorijsko doba. Zbog te butade bio je jako kritikovan od najpoznatijeg arheologa Engleske, naših dana, gđe Jaquetta Hawkes, koja je žena čuvenog pisca, Pristley. Prof. Haldane napustio je Englesku, davši jednu vrlo oštru izjavu protiv svoje otadžbine. Sad se nalazi na jednom univerzitetu u Indiji.\nZajedničku kulturu Balkanskog poluostrva i britanskih ostrva, u preistorijsko doba, naročito je podvukao, u ozbiljnoj literaturi, irski arheolog, prof. MacAlister. Kao metropolu te kulture u preistorijsko doba označio je Vinču.\nČitaoca ovih redova najviše je zanimala veza koja postoji između Balkana, i britanskih ostrva, za vreme Kelta. Uveren je da u preistorijsko doba postoje, vendske, substrate u stanovništvu britanskih ostrva. Ilirske je prvi naslutio, kao što je poznato, prof. Novotni.\nTe ilirske veze, u preistorijskoj umetnosti, priznaje i pomenuta Jaquetta Hawkes, kao i poznati autoritet u arheologiji britanskoj, njen bivši muž, prof. Chrystopher Hawkes.\nKao i poznati arheolog Indije prof. Stuart Piggot.\nSvi oni priznaju najranije, ilirske, tragove u preistorijskom dobu britanskih ostrva. Te veze imaju i svoju literarnu prošlost koja, u stvari, nije nova.\nVeć i nekoliko antičkih istoričara pominjalo je veze između britanskih ostrva i nekih, danas slavenskih, krajeva Evrope. Naročito Rusije. Tacit, u svojoj knjizi o Germaniji, kaže, da je jezik, kojim se govori na obali Baltičkog mora, tamo gde stanuju Aesti, sličan jeziku kojim govore Britanci. A geograf Strabon nalazi da su institucije na britanskim ostrvima, slične samotračkim.\nČitalac ovih redova želi, u ovom svom prvom čitanju o tim vezama, samo toliko da upozori na VENDSKE tragove u preistorijskoj toponimiji britanskih ostrva.\nNa toponimiju koja nesumnjivo seća na skitska, ilirska, vendska, imena mesta.\nKuriozitet je da su već hroničari srednjeg veka primetili to. Ti hroničari su zastupali tezu da je stanovništvo britanskih ostrva poreklom iz Skitije, današnje Rusije i sa Istoka. U takozvanoj Anglosaksonskoj Hronici, kaže se, da su preistorijski stanovnici britanskih ostrva poreklom iz Armenije. Isidor iz Sevilje, u VI veku kaže, da su preistorijski stanovnici Škotske, Picti došli iz Skitije. Bede, u svojoj istoriji anglijskog naroda, i anglijske crkve, ponavlja Isidora. Kaže: Cente Pictorum de Scythia.\nTa teza se zastupala, sve do vremena kraljice Viktorije, u Engleskoj, i naučnoj i u popularnoj literaturi. Romantik Walter Scott zastao je pred istovetnim običajima gatanja iz plećke kod starih Škotlanđana i Afgana. Istoričar Pinkerton je verovao da su keltski sveštenici, Druide, isto što i Bramini indijski. Robert Munro da su Škoti bili Skiti.\nModerna arheologija, razume se, pre prošlog rata, odbacila je sve te teze, kao legende. Te sličnosti su protumačene kao zbor legendarnih ostataka iz lingvističkih, eponimičnih, predanja, kod starih Škota, kod starih Velšana i starih Iraca, ali ne kao arheološka fakta.\nZanimljivo je, međutim, da je savremena arheologija u Engleskoj mnogo šta, iz tih teza, morala da ponovi, kao naučna fakta. Na primer tu tezu o vezama između preistorije britanskih ostrva i Skitije.\nZa vreme prošlog rata, na primer, ta nova zvezda engleske arheologije, pomenuta gđa Jaquetta Hawkes, u pitanju naseljavanja britanskih ostrva u preistorijsko doba, zastupa tezu imigracija iz Bretanje i Vandeje (Vandée) u Francuskoj. A za te došljake, izričito, kaže, da su bili, Veneti, i Iliri.\nKELTI U NAŠIM REKAMA\nTrag Kelta, u imenima britanskih reka i ostrva, nije mnogo poznat u javnosti, ni na britanskim ostrvima, van krugova arheologa. Taj trag, međutim, zaslužuje pažnju i naših arheologa. Već samim tim da je, neverovatno, slavofon. To neće biti zasluga scriba srednjeg veka.\nEvo kakva sam imena nalazio u arheologiji Škotske, Engleske, Irske, Velsa, u keltska i antička vremena, i na antičkim, geografskim kartama britanskih ostrva: Liig, Varar, Cenen, Drem, Murav, Cegin, Cethen, Don, Limina, Voyan, Vechan, Lagan, Tama, Idris, Lab, Ultava, Thaya, Malena, Machno, Nen, Vedra, Sochan, Prosen, Braid, Iscir, Tuessis, Bar, Bach, Dobronos, Bingos, Peukh, Oboka, Tolka, Stour, Waya, Thamesis, Nith, Buna, Mur, Derwent, Ram. A u imenima potoka, na primer: Tromie, Malkie. I za osnovca u arheologiji ta imena moraju biti zaprepašćujuće slavofona.\nI pored latinskog prepisa o izvorima i na geografskim kartama i u hronikama, običnom analizom, svaki će naći odgovarajuća imena, čak i synonime za ta imena u našim rekama, od starina. Na primer: Liig, sa istim značenjem, keltskim, u našem Ljigu. U starovelškom je protumačen kao „utoka reke koja je blatna“. A river mouth ending in mood. Pored te reči, za utoku, na antičkim kartama, ovde, javlja se i „usc“. Protumačeno je kao sinonim za istu hidrografsku pojavu, za Ušće. (I ako jedan britanski arheolog predlaže, baskijsko, alarodijsko, tumačenje, jasno je da je kod nas ostavila ta reč keltski trag.)\nVarar, Vardanos, javlja se na kartama već u Skitiji, Južnoj Rusiji, u blizini varoši Kerč. Kao i u Kubanu. A nalazi se docnije u Makedoniji. Koren tog imena je keltski. Za vodu.\nDrem, Murav, imaju synonime u slavenskim Murama, Morišima, Mravama. Cegin i Cethea\nostavili su traga u Crnoj Gori, i Dalmaciji. Limina je latinizirani synonim za Lim. Rečica u Kentu. Irski Boyan ne treba ni tumačiti. Veshan, i Vechan, su protumačeni u britanskoj keltskoj toponimiji kao hladne reke. Kao i naš Zvechan. Lagan i Tama su, bez daljega, upadljivo slavofoni.\nIdris je ostavio ime jednoj reci Istre. Lab je poznato ime slavenskih reka. Ultava je Vltava. Česka je eminentno keltska zemlja u preistoriji. Upadljivo su slavofoni i Thaya i\nMachno. Nen ima traga u Dalmaciji. Prosen, u V. Brit. protumačen je kao senovit, — shadowy,\na ima ga tako i u Sloveniji. Iscir je ostavio trag u Bugarskoj. I u imenu Dunava. Tuessis je Tisa. Grčki Pathisos. Wedra i Wear su jasno slavofoni, a nemaju anglosaksonskog tumačenja. Sochan je naša Soča. Dobronos nema tumačenja saksonskog.\nA slavofoni su, naročito za Ruse, i Birgos, i Oboka i Tolka. Peukh je pek, zlatonosni, Pek. Tako je protumačen i u Engleskoj. Stour i Waya su zanimljivi u Slovačkoj. Javljaju se u reči i imena reka: Vah, Gway, Wye. Nith, keltski je protumačen kao virovit (wirrling). Nalazi se u našoj reči za vir, a isto tako je sačuvan i u Srbiji, kao i Ness, Nesae, Nith, Naissus, danas Nišava. Buna, Bana, Bonatia, u staroj Irskoj, ostavila je traga u korenu reka i kod nas, kao i Boyan. Murev, Muravia, ovdašnja, u imenu slavenskih reka na više mesta. Murev je, na primer, utoka u Varar, već kod Ptolomeja. A Morava je zapisana tako u Češkoj već godine 822. Derwent i Ram, nisu samo slavofoni, nego ih ima i u Bosni, eminentno keltskoj zemlji u preistoriji.\nKeltski koreni u nazivu svih tih reka, u Evropi, iz preistorije, sami po sebi možda i ne bi bili toliko čudnovati za nas, kao substrat. Ono što je začuđavajuće, to je njihova jaka slavofonost. Ako se uz ta imena reka na britanskim ostrvima (naročito u Škotskoj) prosto ispišu imena naših reka, uopšte slavenskih reka, počev od Herodota, rezultat je još čudniji. Ister, ca Boristhenes, ca Tanais, ca Don, nalaze se i u Škotskoj. Evo na primer, kako imena naših reka, staju pored ovih na britanskim ostrvima iz keltskog doba: Mur, Sora, Kokra, Sutla, Sana, Una, Korana, Idris, Soča, Dragona, Drava, Dobra, Koritnjača, Krka, Koruna, Arsa, Vipava, Lika, Cetina, Ukrina, Spreča, Lim, Drim, Isker, Osma, Vid, Lab, Karaš, Tamna, Pek, Morača, Bojana, Vardar, Nis, Buna. Sva su keltskog korena i porekla.\nJedino će za Ibar, možda, profesor Oštir imati pravo da je alarodijskog porekla.\nI druge reči hidrografske na britanskim ostrvima zvuče slavofono, kad su iz keltskog doba. Var, bara, mochar, su sinonimi i naših reči. Teško da su to transkripcije scriba. Svakako da u imenima i naših i britanskih reka možda ima još starijeg sanskritskog korena, i sanskritskih veza (kao na primer: Arun, Cutch, Tamar, Kerka, Sutla, koje i danas još žive u Indiji), ali teško da je slavofonost keltskih i naših imena reka slučajna. Po mom mišljenju to su znaci preistorijskih dodira i veza.\nTa ista pojava srodnosti, fonetike, i korena, postoji i u imenima naših i britanskih ostrva na starim geografskim kartama. Ptolomej, na primer, beleži u Velikoj Britaniji, sledeća imena ostrva: Šoa, Hinba, Olanig, Ebuda, Monarina, Mul, Scarba, Jura, Golin, Ulva, Bol, Ram, Barra, Gorbal. Sve su ta imena iz doba tajanstvenih Picta (Pictoni, Pictavi), čije poreklo nije protumačeno ni danas, a o kojima se uopšte tako malo zna. Teško je zamisliti da je Ptolomej prosto izmišljao imena ostrva. Pitanje ostaje: ko su bili Picti? Teško je zamisliti da su britanski antikvari prosto izmišljali SLAVENSKA imena. Mi. mislimo da se pored grčkog korena, i kod nas, na Jadranu, u imenima ostrva, nalazi keltski trag. Ovde to daje arheolozima mnogo glavobolja. Profesor Chadwick, čuveni arheolog Škotske, pita se šta znače imena malih škotskih rečica prastarih vremena: Lado i Malena. Kaže da su šašava. Simply fun. Mi mislimo da su slavenska.\nU svakom slučaju u Velikoj Britaniji posle toliko godina, proučavanja, tih arheoloških nomenklatura, mi smo želeli da zainteresujemo naše arheologe i naše slušaoce za ovaj fenomen.\nČuveni ruski profesor Šahmatov prvi je ukazao na keltski trag u slavenskoj filologiji. Preistorijski. Mi mislimo da naši arheolozi treba tim putem da nastave. Čekaju ih velika iznenađenja na tom putu u keltsku preistoriju i naročito u pitanju: ko su bili Picti? O tome pak da je keltski trag upadljiv na našem tlu i u imenima ostrva na Jadranu, dovoljno je uporediti imena keltske Britanije koja sam naveo i imena naših ostrva: Boa, Solta, Silba, Skarda, Premuda, Olint, Oruda, Kornat, Olib, Bol, Vir, Golin, Lagan, Mul, Skorza, Maon, Ulian, Murter, Tun, Sestrun, Brač, Arduba, Gardun, Unice, Skakan, Laganj, Rivanj, Pasman, Oriule, Ist, Tim, Mazurina, Sipan, Lopud, a mogao bih navesti i druga. Sva su keltskog porekla. Neka još žive u imenu škotskih i irskih ostrva. To ne mogu biti slučajnosti.\nVENDSKI TRAG U BRITANIJI\nDanas se svi britanski arheolozi slažu u tezi da je keltsko stanovništvo britanskih ostrva, u Kornvalu (Cornwal) i Irskoj prešlo u preistorijsko vreme, iz Bretanje. I Vandeje.\nNe može biti sumnje što se tiče veza sa Vandejom. Još i u doba kada je živeo Caesar, Vandeja je bila vendska. Bretanja je isto tako vekovima keltska. Taj keltski, bretonski, govor, nošnja stanovništva u Bretanji, ceo folklor, čudnovato liče i na slavenske tragove. Kad su nedavno u Francuskoj, francuski arheolozi proučili iskopine i folklor, na primer, Guemene, upozorili su da su „naišli na trag Slavena“. „On u trouve un souvenir des Slaves“.\nTrag je bio vendski, kao i na britanskim ostrvima. Poslednji, sjajni, keltski grobovi nađeni su u kraljevskom grobu u mestu Vix. Francuski arheolozi su taj trag nazvali „sarmatskim“. Profesor Joffrou, iz muzeja u mestu Chatillion, na Seni, rekao je: možda su skitski.\nPrilikom proučavanja te migracije iz Vandeje u Cornualiju, pisac ovih redaka, bio je začuđen metamorfozom toponimije i imena koja je nalazio, na toj obali francuskoj, otkud je stanovništvo keltske Engleske, očigledno došlo. Obala, preko puta britanskih ostrva, naziva se u „preistorijskim“ spiskovima: vendska. Na kartama: „Armorica“. Reč je ne samo bretonska, keltska, ar-moric; nego, očigledno slavofona. U takozvanoj Legendi Stvaranja Sveta, Vavilona, (280. pre naše ere) more je „ommoroca“. Kod Chaldejaca reč je thalatth, a to je „thalassa“ Grka. Talas u slavenskim jezicima.\nZemlja „kraj mora“, pomorje, međutim, tačno je ona obala, u Poljskoj na Baltiku, i u Jadranu, gde se nalazi vendsko more, zalivi vendski, na antičkim kartama. U ratovima Karla Velikog, protiv Wiltza, i Sorba, te zemlje u Poljskoj još uvek nazivaju obalom „Pomorana“. Međutim, u takozvanoj „Knjizi Invazija“ Irske, — prema pomenutom profesoru iz Dublina, čuvenom arheologu, koji se zove MacAlister, — ti doseljenici, iz Vandeje, nazivaju se „Fomorians“. Reč nema tumačenja. Irski arheolog, MacCullogh, ide tako daleko, da kaže, da je to ime značilo „demone morske“ i da je fantazija (fancifull). Prema našem mišljenju, sve su to etape vendskog pomeranja sa Istoka prema Zapadu.\nVendska imena mesta i plemena, tribalna, prvi put se javljaju daleko na Severu. Finci nazivaju Ruse: Venaya. Kraljevi švedski krunišu se za „kralja Venda“. U takozvanoj Sagi Orknejskih ostrva (god. 995) još uvek kažu, za sina Olafa Trygvia, da je došao: iz zemlje Venda.\nVendska plemena, Wiltza, — Veltae, — nalaze se isprva, na obali Baltika, kod Tacita. Wiltze, zatim, nalazimo na Elbi. Zatim ih ima u Francuskoj. Najzad u Engleskoj, gde jedna antička pokrajina nosi njihovo ime: Wiltshire. Takozvani „Vendski zaliv“ nalazimo, prvo, kod Danziga. Gdanska. Zatim kod jezera Constance. Takozvane Vendske planine, prvo, duž Crnog mora. Zatim je to, ime, na kartama za Karpate. A zatim za Alpe, provincije Noricum. Današnja Austrija. Pleme pod imenom Vanira, nalazimo, prvo, u Danskoj, u Jitlandu. Docnije se vide na kartama u Irskoj. Prema našem mišljenju to nisu izmišljotine antikvara, nego migracije.\nPomenuti arheolog, gospođa Hoks, kaže i sama da su Iliri prešli na britanska ostrva, zbog poznatog nagona, gladi za zemljištem, koje je tipično u ilirskim plemenima. To je tačno. Uzrok je, svakako, mnogobrojnost tih naroda. Već je Jordanes zabeležio, da su Vendi bili, mnogobrojan narod: „natio populosa“.\nU svakom slučaju, pomeranje na Zapad, tih vendskih tragova, sasvim je očevidno na antičkim kartama. Vendelicie, Veltidene, Augusta Vindelicorumi ce nalaze, neko vreme, na kartama Nemačke, zatim Švajcarske, najzad Belgije. Slabo je verovatno da to mogu biti arhaizacije pisara. Zanimljivo je kretanje naroda koje antičke karte imaju pod imenom: Boii. Prvo ih nalazimo tamo gde su danas Lužički Srbi, zatim u Češkoj, i duž Dunava, zatim i na Rajni, najzad, u onom delu Francuske, koje se zvalo Pays de Bush. Sa njima su i Meduli, koji su, sasvim sigurno, Vendi.\nSlično pomeranje vendsko pokazuje i pomeranje imena mesta antičke Rhaecije. Prvo su u današnjoj Austriji, zatim u ladinskim Alpima, zatim u Galiji. Grgur Turski piše, za varoš Reze, još, da je: Ratiatum, „vicus Ratiensis“.\nPomenuti, prvi, istoričar, Engleza, Bid (Vede) kaže: „U Germaniji je bilo više naroda, između kojih su Angli i Saksonci došli u Britaniju... a među tam narodima pominje i Rugije i Boructane i Hunne... Ma koliko to bio galimatias Bidovih nomenclatura, kojima se u njegovo doba ne treba čuditi, vidi se da je za njega migracija sa Baltika i iz Germanije, na britanska ostrva, sasvim razumljiva pojava. Veliki norveški filolog, profesor Somerfeld, koji je, za vreme rata kao i pisac ovih redova, radio u Londonu u izvesnoj komisiji, kaže: mesto Anglo-Saksonaca na Baltiku zauzeli su Slaveni.\nPo našem mišljenju sličnih premeštaja bilo je i pre toga. Za našeg čitaoca biće zanimljivo, da vidi, na primer nomenclaturu keltskih i vendskih plemena, koja se nalaze na rimskim kartama u Engleskoj i Škotskoj, Irskoj i u Velsu. Boduni, Dobuni, Dumnoni, Cornovii, Carni, Carnuti, Morini, Boristheni, Cotti, Coritani, Lugai, Ladeni, Miathi, Rhuteni, Moravii. Sva ta plemena nalaze se i u vendskoj i slavenskoj preistoriji, a slabo je verovatno, da su plod „antikvarnih studija“ i rekonstrukcija prošlosti raznih scriba.\nOtkud je moguće da su ti antikvari i pisari birali baš vendska imena, u rimsko doba?\nZa pleme, pod imenom Miathi, Dio kaže: da se pri odbrani i povlačenju sklanja u baruštine do grla, i provede, skriveno, tako, po nekoliko dana bez hrane.\nVendi su za nemačku arheologiju, — očigledno iz političkih razloga, — bili dugo ne-Slaveni. Za rusku arheologiju proto-Slaveni. Za engleske arheologe (na primer za čuvenog profesora Minns) Vendi su „bez sumnje Slaveni“. Prof. Maver, poznati filolog, pristaje da ih ubroji u proto-Slavene.\nU svakom slučaju, za našeg čitaoca, i naše arheologe, biće zanimljivo da vide migracije i imena pomenutih antičkih plemena u Englesku, ili bar prema Zapadu.\nHerodot, na primer, nalazi Bodune, na Donu, a Ptolomej pomenute Rhutene, prvo u takozvanim vendskim brdima iza Crnog Mora, a zatim u Karpatima i najzad u Caesarovoj Galiji, na Pirinejima. Teško je smatrati toponimiju Caesara za izmišljotinu. Carni su ostavili traga u toponimiji Austrije, u Carinthiji, u Carantanumu, u vendskoj Carnioli, koja je danas Slovenija, a na britanskim ostrvima taj trag se nalazi u Cornualiji, današnjem Kornvalu. Najstariji ruski hroničar, Nestor, spominje ih, kao Horutane, prvo u Karpatima, zatim na Balkanu.\nZa Boristhene, kaže Tacit: Agricola (njegov tast) povede svoju armiju u zemlju Boresta. Na granici Škotske. Ruski istoričar, profesor Vernadsky, pominje ih na Dnjepru. Na Balkanu ih nalazimo kao pleme: Brsjaci. Trag Coritana ostao je u Sloveniji, duž Koritnika, a trag Miatha u Albaniji. Teško je dakle primiti gledište da su antički i srednjovekovni scribi, izmišljali, i varali, antikizari, plagirali, uvek i sve. I to baš iz slavenske i vendske preistorije. Zašto bi izabrali baš ona plemena, koja su, u Ptolomeju, pod imenom Paukinoi, pa ih preselili sa ušća Dunava u Škotsku? Mogli su ostaviti Cotte i Ladene, na primer, u Alpima, a uzeti nešto bliže. A ne imena čak iz Skitije.\nNije međutim ni malo isključeno to pomeranje stanovništva Evrope. Profesor Piggot nalazi direktne veze između Engleske Bronzanog doba i Mikene u Grčkoj. Zna se da su stanovnici Orknejskih ostrva, pri zidanju crkve Kirkvala, plovili lađom do Constantinopolja i natrag. Ljudi iz provincije Monmoutshire, i u istorijsko doba Engleske, nazivaju se: Ventlanders, Vendlanđani. Vels, Venedotia. Jedna velška provincija se naziva Perweddwlad, što je slavofona konstrukcija. Crnogorske vladike naš čovek zamišlja kao arhiepiskope od najstarijih vremena. Vladar se, međutim, na primer na velškom, naziva: gwledig, — keltskom rečju za vladara.\nNiko ne sumnja da je trag, koji su u Epiru ostavili Boii, istina. Svi se slažu u tome da su Kelti doseljenici u Galiji. Otkuda? Mi ćemo našem čitaocu pokazati čitav niz synonima slavenskih u jeziku velškom, irskom, bretonskom, a naročito galskom, škotskom. Da li su to slučajnosti?\nVendi su, — bili Slaveni, Protosloveni, ili srodni Slavenima, — duž celog ovog pomeranja na kartama Evrope, u arheologiji, pored, Slavena. Jedan od poslednjih, engleskih, izdavača Tacita, (N. Mattingly) zastupa, izričito, mišljenje, da su Vendi na ušću Vistule preci Slavena.\nPrema našem mišljenju ti tragovi Venda u Engleskoj i Škotskoj zanimaće svakako, — treba da zanimaju. — našeg arheologa."\n« Reply #11 on: 16-05-2016, 15:10:58 »\nKao prvo, zahvalio bih se na informacijama o dotičnom Milošu Milojeviću, a pogotovo na knjizi "Istorija Srba" koja se definitivno ne može samo preleteti pogledom. Iskreno sam uživao prilikom čitanja,toliko da se razmišljam da knjigu jednog dana nabavim, da je imam na polici. Pre svega jer Milojević deluje kao strastven ali i obrazovan čovek svoga vremena, dok u svojim naučnim radovima nije ograničen dosadnim naučnim tonom, već piše iz srca (ali ne bez adekvatnih referenci i navođenja literature), što je meni lično bilo jako prijatno, čak su me i dnevnopolitičke opservacije tadašnje Evrope, Ingliza i njinog odnosa prema Irlandezima i ostalim starosedeocima posebno razgalile, jer sve to govori o čoveku koji aktivno prati šta se u svetu oko njega zbiva i nije ga strah da to javno kaže, i to sročeno u najlepšoj tradiciji devetnaestog veka. S toga, meni je ovo bilo izvanredno štivo za čitanje, i to ne mislim u ironičnom smislu.\nJa volim da istorijskim teorijama priđem bez predrasude i otvoreno, ali ipak na kraju ambivalentno; iskreno verujem da današnja istoriografija teoretski počiva na jako maloj sumi pisanih i usmenih svedočanstava koje su preživela vekovne cenzure, paljevine, prepravke i dopise, te sistematsko zaboravljanje i brutalno prekrajanje, i da je vrlo verovatno vizija prošlosti izobličena i domaštana. U tom smislu, na primeru toliko pominjanih Slavena i Srba, ne vidim zašto bi se više verovalo propagandnoj istoriji cara Porfirogenita (pri tom ne mislim ništa loše o Kosti, on je bio čovek svoga vremena i pisao je svoju političku monografiju, a ne istorijsku čitanku, odnosno, mogao je da kaže šta god 'oće), nego nekom drugom naučnom pristupu, kao na primer teoriji o toponimima, koju je spominjao još i Radivoje Pešić u predgovoru "Knjige Velesa", a koju sam i na još nekim mestima čitao (samo se ne mogu setiti kojim), kao i još neke slične teorije o lingvističkoj zbrci koja nas vekovima prati, o Sklavinima, Skitima, Tračanima i Inđijcima. Ipak, ne mogu zauzeti neki čvrst stav po tom pitanju, jer me istorija zanima laički, nije mi to profesija, i smatram da ni jedna trenutna istorijska paradigma nema baš neki stabilan korpus dokaza da bi se mogla smatrati konačnom verzijom.\nŠto se tiče Milojevića, pak, smatram da je njegov sveukupni rad (sudeći prema opširnoj biografiji i curriculum vitae što ga ima na mnogim sajtovima, ali ne i u vidu nekog državnog priznanja) ni malo ne kaska za Čajkanovićem ili Cvijićem (čije smo silna dela obrađivali na fakultetu). Očigledno se radi o dobro obrazovanom i modernom čoveku onoga doba, koji je pisao dela u skladu sa duhom vremena, i ako je nezasluženo izopšten, to je verovatno jer nije mogao da oćuti srpskim političarima, a to je smrtonosna bolest i put ka zaboravu, te mu se ne može uzeti za krivicu.\nIpak, bez želje da osporim naučne velikane devetnaestog veka i njihov doprinos kulturnoj baštini, moram da kažem da ja određena dela tog vremena uvek i pre posmatram u kontekstu vremena u kojem su nastala, i pri tom ne mislim samo na Milojevića, već i na ostale autore i njihova etnološko - istorijska dela, kao što je to na primer poznata Cvijićeva "Tipologija Jugoslavena" i slično; meni se čini kao da su svi evropski humanisti onoga doba naveliko radili na kreiranju teorija o rasi i naciji, i da su ponekad umeli malko da prećeraju. Ne mislim konkretno samo na Nemce ili na Srbe, mislim na SVE. Tih godina devetnaestog veka su se stvari opako krčkale i svako je hteo da dokaže superiornost svog dinarskog, arijevskog ili bilo kog drugog areala, odnosno pravo na parče sopstvenog, kako ono švabe lepo kažu, lebensrauma. Ja se, pri tom, tim teorijama ne podmsevam ni malo, meni je drago da smo se i mi na srpskom područiju hrabro držali svoje katedre u vihoru istorijskih pizdarija, i verujem da je sve to teorijsko dokazivanje donelo nekog dobra istoriji, kulturnoj baštini, i na neki način postavilo osnove naučnog istraživanja. I mada su botanika, skupljanje narodnih predanja, restauracija crkava i manastira, opismenjavanje , kao i prevodi srednjevekovnih spisa bil iole egzaktnije discipline, smatram da su im određene etnološke i istorijske teorije donekle nategnute, te i u izvesnoj meri i ostrašćene. Ipak, takvo je vreme bilo, i takve su društvene teorije širom Evrope bile rasprostranjene, te im to ne mogu uzeti za zlo. Ali, naučnu metodologiju su ponekad umeli da prenebegnu u korist svojih teza, što mi najbolje ilustruje ovaj, pomalo ksenfobni citat: "Доста је да се наведе само оно: да једна девојка влашка, доведена у задружну српску кућу за неколико година повлаши сву кућу, а неколико десетина, па често и две три, повлаше сво село. Ко се сумња о каз: за Власе, нека прочита чланак печатан у Срп: Летопису за 1865"\nS druge strane, Milojević je čovek koji je očigledno bio svestan bulgarizacije makedonskog življa, kao i onoga što se dešava na Kosovu, pa ne treba sve njegove opservacije odbaciti olako, ali ih ipak, mislim, valja uzeti sa određenim oprezom. Svkako je interesantno antropološko i istorijsko štivo, za onoga ko ume da čita između redova.\nŠto se tiče lingvističke teorije, Milojević je priložio opširnu građu, koju je valjalo savladati, i konačni sud ne mogu doneti, jer ko zna, možda se jednog dana ispostavi da je sve to istina, ali meni čitava lingvistička teorija deluje nategnuto kao konkretan istorijski dokaz. Srpski jezik nesumnjivo pripada slavenskom arealu, a sve je to verovatno indoarijevska grana familije, te mi dokazi u vidu podudarnih korena reči i značenja prosto nisu dovoljan dokaz da bi se tvrdilo da narodi do Indije potiču sa srpskog izvora. Pogotovo što je sam pojam Srb rastegnut do krajnjih granica izdržljivosti. U tom smislu, teorija o nekim protoslavenima koji su naseljavali ove prostore, kao i dokaz u vidu toponima koji tokom dugih milenijuma ne menjaju ime, više mi pije vodu nego svojatanje svega, od Kitaja do Sorbone.\n« Reply #12 on: 28-05-2016, 12:43:07 »\nМилојевић је један од наших највећих историчара, јер шта год званичници причали о њему, он је путовао и истраживао доступна документа, пописивао их и објављивао преводе из њих.\nМинимум који су званична историја и званични историчари дужни да ураде је да аргументовано објасне да ли се та документа на које се позива Милојевић заиста налазе у Пекингу или Москви или не, а не да из својих удобних професорских кабинета унапред проглашавају цело једно историјско дело ништавним без да су макли своје професорске гузице и у 21. веку отишли тамо где је Милојевић био и истраживао у 19. веку.\nТо је минимум који су данашњи историчари дужни да ураде јер они дугују овом друштву, а не дугује ово друштво њима ништа.\nШто се тиче приче о Кини и Кинезима, Милојевић је истраживао њихове хронике, у којима они сами говоре и пишу да су у Кину дошли из Африке и да су се у Кини сукобљавали са Србима који су тамо живели.\nЗначи, шта је одједном и тим Кинезима, па се придодају огромном списку историчара и хроничара антике и средњег века који помињу Србе?\nМожда то некоме није битно јер му је од Србске забрањене историје битније да врати кредит који је узео да би бањао смрдљиве ноге у мору, али за историјску науку је истраживање Милојевићевог дела од изузетне битности.\nМи се као нешто поносимо неком нашом славном историјом, па кад већ постоје недовољно истражена документа у којима се помињу Срби - зашто се онда та славна историја не би још више обогатила и зашто се таква документа не би истражила поново, поготово јер су данашњи услови истраживања много бољи него што их је имао Милош Милојевић?\nМилош Милојевић је знао да ће људи са неповерењем прихватити податак да су Срби у антици и раном средњем веку били у суседству кинеске државе, па ће, описујући кинеско-српске односе, упозорити да се користи кинеским историјским изворима (кинеским писаним документима):\n"Да би се горње наше речи оправдале, најбоље ћемо учинити, да наведемо превод китајских списа у којима и над Србима владаше до њиховог додира с Китајцима...Но, већ прве године владе Гјањ-Гуана Цичан, српски старешина одтргне се од империје, нападне на Гјун-јун, а управљач области Јунџун, Чен Јан који је противу овога изашао, буде савршено разбијен...Срби су од почетка пролећа, па ево до ове јесени, више од 30 пута на нас нападали и пљачкали...Они имају преко 100.000 војника, далеко су чувени свуда с телесне силе и напредују још и у изображењу...У њих су коњи бржи од хунских, а оружје још је оштрије од оружја ових..." (Милош. С. Милојевић:Одломци историје Срба и српских - југословенских - земаља у Турској и Аустрији, Београд, 1872.)\nДруга ствар коју би наши званични историчари морали да ураде је да истраже су Милојевићеви наводи у којима пише да су Словени (Срби) насељавали обале Балтика.\nНа ту тему је писао и немачки историчар Петер Кунц, који је ,1979. године, на српсколужичком језику написао књигу "През лестотки" (Кроз столећа) у којој је објавио политичку мапу Средњег века, на којој је уписано да на северу и истоку Немачке живи србски народ, и то подручје је обележено као "Serbja".\nУколико овај податак у српсколужичкој књизи није довољно уверљив о средњовековним српским (словенским) државама на већем делу данашње Немачке, онда би требало истраживати даље, па би ваљало истражити историјску књигу "Zur sorabishen Geshichte" (Српска племена), писану на немачком језику и издату 1976. године у Берлину, у којој се говори о немачком освајању српских држава од 1050. године до 1300. године, са географском картом из тог времена, на којој су племена:Љутићи (Мартин Лутер је иначе Марко Љутић), Моричани, Древљани, Гламочани, Лужичани..., а преко целе области је уписано "Serbja".\nПоводом ове приче, наши историчари, али и археолози, би могли да се упуте у археолошка истраживања вршена у бившој Источној Немачкој (ДДР) где је откривено да малтене цела источна Немачка лежи на словенским налазиштима и да ту уопште није било Германа већ само Словена, као и да је назив за Берлин био Брљин.\nТрећа ствар коју би званични историчари морали да ураде је да истраже Милојевићеве податке да су Срби живели у Индији, и ту би историчари могли да оформе групу коју би чинили и лингвисти и етимолози, па би онда сви заједно требали да истраже рад индијске научнице Алокананде Митер која наводи да је санскрит сачињавало 30 посто речи које се налазе у данашњем србском језику.\nРед, рад, дисциплина, е то је потребно у званичним научним круговима јер је неопходно да научници раде свој посао и истражују, а не да се упуштају у дневно-политичке игре и да из својих кабинета пишу прогласе и памфлете.\n« Reply #13 on: 07-03-2017, 20:23:15 »\nIz knjige Ivana Meštrovića "Uspomene na političke ljude i događaje", Matica Hrvatska 1969.\nU knjizi se još spominje kako su "svi po uzoru Francuske, počeli odavati počast grobu "Neznanog junaka" i kako kod nas sve delegacije nose vijence na podronak Avale, gdje su seljaci podigli jednu neuglednu "krstaču" i nazvali je "Grobom neznanog vojnika", jer je tu nađen skelet nekog pokopanog vojnika, koji je imao srpske cipele. Njega da je sram pred strancima radi tako bijednog groba, a, osim toga, da je i vrijeme da se oduži palim vojnicima."\n« Reply #14 on: 07-03-2017, 23:10:32 »\nМасонска посла, по којима је требало све србско затрети и преиначити у југословенско...\n« Reply #15 on: 08-03-2017, 00:06:48 »\nOva druga slija, sa pladnjem...o čemu se tu radi??\nPrvu ne trebaš objašnjavati. :/\n« Reply #16 on: 08-03-2017, 00:09:00 »\nАлександров сребрни масонски чекић, проглас, све то закопано испод масонског храма.\n« Reply #17 on: 03-02-2018, 14:16:50 »


Autor:\tSilvija Vukelić 19.09.2021, 19:32 Muzika\nU sklopu programa „Vrijeme je za mlade“ i projekta „EMPATHY-JA, SOLIDARY – TI“, NVO „Portret“ i Klub mladih volontera „Klupko“, u ponedjeljak 20. septembra u 19 sati, na Ljetnjoj sceni Doma kulture, organizuju 2. afirmativnu akciju, uz promociju benda „Da Wreck“. Veče će biti humanitarnog karaktera, a prikupljena sredstva biće donirana Narodnoj kuhinji, koju vodi NVU „Žene Bara“.\nBarski hip-hop sastav „Da Wreck“ premijerno će publici predstaviti nove pjesme sa njihovog nedavno objavljenog albuma “Sedam”.\nOvaj sastav čine tri MC-a: Luka Martinović koji nastupa pod pseudonimom Fosil, Vuk Martinović Lowki i Ilija Tomović Komesar, kao i producenti Petar Ljubenko aka Fly Killa i Deniz Hodžić MND. Za njih kažu da su osvježenje na crnogorskoj oskudnoj rep sceni.\nNovim projektom su, kako ističu, publici željeli da predstave moderniji zvuk.\n”Cilj ovog projekta je da pokažemo da u Crnoj Gori postoji zvuk koji nije zastupljen na ovim prostorima”, rekao je nedavno, povodom izlaska novog albuma, producent Petar Ljubenko.\nAlbum “Sedam” čini osam pjesama: “A joj”, “Beskonačno skila”, “Grizeldisimo”, “Artiljerija”, “Kipim Stari”, “Enderdir”, “Hmnja” i “Naše Djelo”. Sa sastavom “Da Wreck-a” su na ovom albumu sarađivali i neki od već afirmisanih repera: Random, Joe Shua Kizz i Pe3il.\n”Grizeldisimo’’ je za sada jedina pjesma za koju su radili spot. U njegovom stvaranju je učestvovao producent grupe Petar Ljubenko, dok mu je pomoć pri snimanju, pružio barski reper Miloš Medojević poznatiji kao Princip.\nOrganizator koncerta, Klub mladih volontera „Klupko”, djeluje u skopu Centra za istraživanje, edukaciju i psihološko savjetovanje “PORTRET”. Osnovan je u martu 2019.godine i ima 40 članova. Za projekat “EMPATHY-JA, SOLIDARY-TI”, su dobili podršku Fonda za aktivno gradjanstvo fAKT iz Podgorice, u okviru programa “Vrijeme je za mlade”, zahvaljujući Balkan Trust for Democracy The German Marshall Funf of the United States i USAID – USA Agency for International Development. U sklopu ovog projekta organizovali su niz aktivnosti, sa ciljem da doprinesu poboljšanju položaja mladih u našoj zajednici.


Beč: Pripreme za Balkanski festival i svečanost povodom otvaranja prostorija Zajednice srpskih klubova - Naši u svetu\nObjavljeno 14/09/20 u 14:00\nDesa Burazor, Svetlana Matić, Bora Kapetanović i Luka Marković u kancelariji Zajednice\nU austrijskoj prestonici uveliko teku pripreme za predstojeći Balkanski festival 25. i 26. septembra i za\nsvečanost Zajednice srpskih klubova. Kako nas je informisao Luka Marković, predsednik Zajednice, rad klubova i udruženje je u vreme pandemije korona virusa u Beču, jer se poštuju mere Vlade Austrije, bio sveden na minimum.\n„Na našoj bini nastupiće Banjalučka filharmonija, udruženje „Dunav“, folklorni ansambl KUD „Branko\nRadičević“ i KUD „Jedinstvo“. A istoričar prof. Dr Predrag Marković iz Beograda održati predavanje “Doprinos Srba evropskoj kulturi” na nemačkom jeziku- najavio nam je Luka Marković.\nGovoreći o planovima rada za naredni period predsednik Luka Marković je nagovestio održavanje velike skupštine Zajednice srpskih klubova u Beču, otvaranje javne tribine o aktielnim problemima srpskog naroda, na kojoj će učestvovati ugledne ličnosti iz Austrije i srpskih zemalja.\n“Prioritet će nam biti da pokušamo da održimo manifestacije koje će pomoći klubovima da se vrate u svoj\nsvakodnevni rad. Naravno da nam je prioritet održavanje kontakta sa vlastima i informisanje naših članova o budućim ili izmenjenim uredbama, ali još je rano donositi odluke o organizovanju raznih manifestacija. Kao i svi odgovorni građani Republike Austrije, nećemo raditi ništa na svoju ruku, nego ćemo čekati informacije nadležnih organa po pitanju putovanja i poseta. Moje mišljenje je da do skoro neće biti normalizacije saobraćaja van granica Austrije uz dobar razlog ili odobrenje struktura vlasti” – kazao je Luka Marković.\nGošća iz Nemačke, gospođa Desa Burazor Aslanidu je poklonila svoju knjigu „Noć iza berlinskog zida“\nnovoosnovanoj biblioteci „Mina Karadžić“, koja će biti smeštena u prostorijama Zajednice srpskih klubova u Beču.\nNa ovom sastanku u renoviranim prostorijama Zajednice srpskih klubova, razmortrene su mogućnosti buduće saradnje i rad na zajedničkim aktivnostima i budućim projektima, a sve u cilju očuvanja srpskog jezika i nacionalnog i kulturnog identiteta Srba u rasejanju pod motom “Zajedno smo jači”.\nAustrijabečZajednica srpskih klubova


Novi Lesnina prodajni centri u Beogradu i Nišu: XXXLutz najavio ekspanziju širom Evrope - PR èlanak - Biz - B92.net\nNovi Lesnina prodajni centri u Beogradu i Nišu: XXXLutz najavio ekspanziju širom Evrope\nImajuæi u vidu da je kompanija XXXLutz, drugi najveæi prodavac nameštaja u svetu, najavio ekspanziju na tržištu Srbije gde veæ posluje pod imenom Lesnina S, javnost sa nestrpljenjem oèekuje otkrivanje novih lokacija prodajnih centara.\nPR sreda 4.12. 09:00\nTestirajte svoje moguænosti: Da li biste zaradili ili izgubili novac na finansijskom tržištu?\nDa li imate talenat i veštinu za unovèavanje prilika na svetskom finansijskom tržištu?\nPR utorak 3.12. 10:00\nSigurno vam se barem jednom u životu ukazala prilika da po nižoj ceni kupite dobar automobil, uložite u opremanje stana ili da pod povoljnijim uslovima rešite stambeno pitanje ili kupite vikendicu o kojoj ste oduvek maštali. U ovim sluèajevima spas je ušteðevina.\nPR utorak 26.11. 12:30\nFond za inovacije u medijskoj sferi\nUSAID Srbija nalazi se u fazi planiranja potencijalnog novog projekta i želi da od zainteresovanih strana zatraži mišljene i komentare.\nPR utorak 26.11. 10:00\nGrаdоnаèеlnik Bеоgrаdа prоf. dr Zоrаn Rаdојièiæ, dirеktоr kоmpаniје "Lukoil Srbija" АD Dеnis Rјupin i gеnеrаlni dirеktоr ЈKP "Zеlеnilо-Bеоgrаd", Bеоgrаd Slоbоdаn Stаnојеviæ zаsаdili su zajedno sаdnicе drvеæа nа zеlеnој pоvršini u blizini bеnzinskе stаnicе "Piоnir" nа Nоvоm Bеоgrаdu.\nPR sreda 20.11. 10:00\nPraksa u multinacionalnoj kompaniji: tri razloga da se prijaviš na Inkompass\nKompanija Filip Moris (Philip Morris) treæu godinu zaredom organizuje program plaæene struène prakse Inkompass, namenjene studentima završnih godina osnovnih i master studija.\nPR ponedeljak 18.11. 08:00\nTokom prošle godine, cena paladijuma je skoèila za èak 70%, da bi poèetkom ove godine, cena ovog plemenitog metala premašila cenu zlata. Cena zlata se trenutno kreæe oko 1450 dolara za uncu, dok je cena paladijuma od septembra prešla nivo od 1650 dolara za uncu.\nPR sreda 13.11. 12:00\nGebrüder Weiss, najstarija transportna i logistièka kompanija na svetu, imenovala je Rolanda Raitha za novog direktora u Srbiji. Pored Srbije, on je takoðe nadležan i za poslovanje kompanije Gebrüder Weiss Crna Gora, koja ima svog direktora.\nPR ponedeljak 11.11. 14:00\nKompanija DM Drogerie Markt zaokružila je jubilarnu 15. godinu poslovanja u Srbiji sa zabeleženim rastom od 21,9 odsto i ostvarenim prometom od 13,3 milijarde dinara. Izvanredna 2018/19. poslovna godina predstavlja dodatnu potvrdu uspešnog i odgovornog poslovanja najveæeg drogerijskog lanca u Evropi.\nPR utorak 5.11. 13:20


Villas Puerto Rubicon Playa Blanca, hotel Шпанија. Ograničeno trajanje ponude!\nPogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za Villas Puerto Rubicon: Datum dolaska :\nVillas Puerto Rubicon - Opis\nulici La Calera, 11, pozicija mu je istok za grad Playa Blanca, a od centra je udaljen samo 5 minuta kolima.U hotelu Villas Puerto Rubicon pronaći ćete sve usluge, a posebno: n.a.. Kategorija mu je četiri zvezdice, a stil Luksuzan.Do aerodroma Arrecife možete da stignete kolima za 45 minuta (aerodrom je udaljen 22 kilomet(a)ra od hotela).\nVillas Puerto Rubicon tip(ovi):\nVillas Puerto Rubicon sadržaji i usluge\nStil hotela Gran Melia Volcan Hotel je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Teniski teren, Novine, Sobe za nepušače, Perionica, Televizija, Klimatizovano. Na 142 m -\nStil hotela El Puerto je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Pozicija ovog hotela je istok za grad Playa Blanca, a nalazi se u ulici Velazquez, 1, na samo 5 minuta kolima od centra\nStil hotela El Varadero je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Satelitska televizija. Na 13 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici PLAN PARCIAL PLAYA BLA\nProverite cene i raspoloživost za Villas Puerto Rubicon: Datum dolaska :


Između poplave bankrota i borbe protiv korone: U petak odluka – otključavanje ili krah firmi – Bankar.rs\nHome/SLIDER/Između poplave bankrota i borbe protiv korone: U petak odluka – otključavanje ili krah firmi\nUdruženje za trgovinu “Komeos” upozorava da bi Belgija mogla pretrpeti poplavu bankrota ako ne dozvoli da se radnje i preduzeća ponovo otvore pred praznike.\nUpozorenje je došlo dva dana pre održavanja sastanka belgijskih nacionalni vlasti koje bi u petak 27. novembra trebalo da razmotre trenutne mere i mogućnost ponovnog “otključavanja” zemlje.\n“Ako u petak Vlada ne donese odluku o ponovnom otvaranju prodavnica, Belgija neće postati ostrvo zatvorenih radnji, već ostrvo prodavnica u stečaju, dok belgijski novac troši u inostranstvu”, poručuju iz federacije trgovine i usluga.\nIstovremeno, prodavnice u okolnim državama, Nemačkoj, Holandiji, Luksemburgu su ostale otvorene, a otvaranje je najvila i Francuska za 28. novembar.\nIz belgijskog udruženja za trgovinu i usluge napominju da će svi Belgijanici ići preko granice u božićnu kupovinu, dok je, tvrde, moguće organizovati bezbednu kupovinu u zemlji i time dati budućnost belgijskim preduzećima.\nBelgijske nacionalne vlasti navode da će u petak razmotriti otvaranje prodavnica u zemlji pod “strogim uslovima” koji podrazumevaju i zakazivanje termina za kupovinu.\nBelgijski premijer Aleksander de Kro poručio je početkom novembra da će neki oblik strogih mera morati da ostane na snazi u zemlji sve dok ne bude vakcine jer bi u suprotom moglo da dođe do novog talsa pandemije.\nbelgija Odluka Zatvaranje


Traže odlaganje izricanja presude | BN\nTraže odlaganje izricanja presude\nObrana generala Ratka Mladića zatražila je danas od Haškog tribunala da odloži izricanje presude, koje je zakazano za 22. novembar, dok se ne objavi sva medicinska dokumentacija o njegovom zdravstvenom stanju i utvrdi da li je Mladić procesno sposoban da učestvuje u postupku.\nRepublika Srpska 01.11.2017 | 12:34\nMladićevi branioci su ponovo dopisom od sudskog vijeća zatražili objavu cjelokupne medicinske dokumentacije, kao i dozvolu da ga pregledaju srpski ljekari i daju stručno mišljenje.\n"Mi već 10 mjeseci tražimo da se dostavi dokumetacija, i utvrdi da li je general procesno sposoban jer se iz snimaka vidi da je pretrpio niz moždanih udara. Veći dio smo dobili, ali ne sve. Za tačnu procjenu stanja potrebna je cjelokupna dokumentacija", rekao je jedan od Mladićevih advokata u Hagu Branko Lukić.\nPrvostepenu presudu, na koju postoji pravo žalbe, treba da donese sudsko vijeće na čelu sa sudijom Alfonsom Orijeom.\nMladić, koji je bio vrhovni kopmadant Vojske Republike Srpske, optužen je za ratne zločine počinjene na teritoriji Bosne i Hercegovine tokom 1992. do 1995. godine\nHaško tužilaštvo je u završnoj riječi krajem prošle godine zatražilo od sudskog veća da Mladića osudi na doživotni zatvor, uz obrazloženje da bi kraća kazna bila "uvreda za žrtve, žive i mrtve i uvreda za pravdu", dok je odbrana tražila oslobađajuću presudu.\nOptužnica Mladica tereti za genocid, progon, istrebljenje, ubistva, deportacije i prisilno premiještanje i za zločine protiv čovječnosti.\nU dodatnih pet tačaka, Mladić je optužen i za ubistvo, teror, nezakonite napade na civile i uzimanje talaca i za kršenje zakona i običaja rata.\nVlada Srbije nedavno je na zahtijev njegovih branilaca i porodice dala garancije za Mladićevo puštanje na privremenu slobodu iz pritvora Haškog tribunala radi liječenja, a odgovor Haga se i dalje čeka.\nPa sto ste ga krili 10 godina tada je bio najsposobniji da se brani, mada ovde uopste ne igra ulogu njegova prisutnost jer i onako sve advokati rade.\nRadi se o presudi. Da li osoba s demencije može ležati u zatvoru s ubijam, pedofili it'd. On se tereti za komandnu odgovornost. On lično niti je ubijao, a niti počinio druga djela.\nKrila ga Srbija\nTo je najveci srpski heroj zivio general.\nE taj vaš heroj ( kako ga nazivaš)ce biti upancen po tome što je vojska kojom je on komandovao napravila nezampacene zlocine,ostavila stotine masovnih grobnica iza sebe,drzala gradove pod opsadom i na kraju izvršila genocid.E to je taj vaš heroj.\nSa djeneralom uvek spreman.\nRe.Peki BHA sud je isti kao,Haški sud bagro jedna.Hoćeš reći da su,Srbi sami sebe ubijali govedo jedno.Štaje radijo,Naser Orić.Sudili su,Naseru oni štosu podržavali dase srbi ubijaju. Alija je slušao prijatelja,Klintona šta mora uraditi da može,Nato da interveniše.Alijino maslo,Srebrenica,Markale.Nemaš obraza,pokrij se ušima date pošten svet negleda.Poslušajte opet savet,Amera.\nFala fala super se osjecam!\nZivio ti nama srpski djenerale najace vojske RS.\nDa li su advokati upznati sa mogucnoscu vodjenja procesa i osude u odsutnosti optuzoneg?\nAko je Mladić nevin kao što tvrdi njegov sin,zašto dozvoljava da se traži odgoda izricanja presude.Ako se očekuje da će brzo umrijeti i da se presuda ne izrekne ostaje mu na ocu veća ljaga nego da je presuđen.Ako misli da od oca napravi mit,onda se mora boriti da mu ne izreknu osuđujuvu presudu,međutim mora da shvati da su Srbi zaboravili Miloševića,Džinđića i ostale značajne ljude.\nNjegov otac i jeste mit. A kako znaš da smo zaboravili značajne ljude. U čije ime ti daješ komentar.\nPa idiote i sudemu oni sto su vama pomagali, apsurd.sto kazu kadija te tuzi kadija ti sudi.


ROOMS OLGA | Apartmani Vršac | Smestaj Vršac\nApartment Balkan - Beograd\nDesign Apartment Rige od Fere - Beograd\nApartment Kalemegdan -Belgrade - Beograd\nROOMS OLGA - Vršac\n2 Oktobar 23; Vrsac, Srbija\nRaspon cena: 9.00 - 15.00€ / Po osobi\nApartmani i sobe Olga bavi se izdavanjem privatnog smeštaja od 2009.godine i glavni moto našeg posla je , , DOĆI KAO GOST A IZAĆI KAO PRIJATELJ, , .Smeštaj se nalazi u glavnoj ulici iz pravca Beograda prema centru grada. Od centra je udaljen svega 800metara.Sve smeštajne jedinice poseduju klima uredjaj, centralno grejanje, besplatan WIFI Internet, kablovska televizija, sopstveno kupatilo, cajnu kuhinju, besplatan parking. U krugu od 50metara nalazi se kafe bar, pekara, autobusko stajaliste, brza hrana, trafika, restoran.\nUkoliko se nalazite na privremenom boravku u Vršcu , po veoma pristupačnim cenama možete dobiti vašu sobu ili apartman.\nU prijatnom i gostoljubivom okruženju , miran i prijatan boravak žele Vam domaćini.\nStandardna cena 1000 dinara po osobi.\nU vreme nekih manifestacija i sportskih dogadjaja cena je 15eura\nZA SVE INFORMACIJE PISITE NAM PUTEM KONTAKT FORME ILI REZERVACIJU IZVRSITE DIREKTNO PUTEM ZELENOG LINKA!


Napad na sjedište policije: Talibani ubili pet policajaca | Tuzlanski.ba\nNapad na sjedište policije: Talibani ubili pet policajaca\nDijeljenja: | 18.6.2017. u 9:54\nNajmanje pet policajaca je ubijeno, a deset ranjeno u bombaškom i oružanom napadu kojeg su talibanski militanti rano jutros izveli na kompleks direkcije policije u jugoistočnoj afrganistanskoj pokrajini Paktia.\nMeta napada bilo je sjedište Afganistanske nacionalne policije (ANP) u gradu Gardezu koji je od glavnog afganistanskog grada Kabula udaljen oko dva sata vožnje.\nGlasnogovornik policije Assadullah Sherzad saopćio je kako je bombaš samoubica izveo bombaški napad automobil-bombom na ulazu u policijski kompleks, a da je uslijedila žestoka razmjena vatre između militanata i policije.\n“Strahujemo da je stradao i veliki broj civila jer se napad odvijao nedaleko od trgovina u kojima su bili civili. Za sada možemo reći da je pet naših policajaca poginulo, a deset je ranjeno”, kazao je Sherzad.\nTalibanski pokret preuzeo je odgovornost za napad, a portparol te grupe Zabiullah Mujahid tvrdi da je u napadu stradao veliki broj afganistanskih policajaca.\nNaoružani militanti su prošlog mjeseca izveli napad i na jednu privatnu banku u Gardezu. Tom prilikom poginulo je ukupno šest osoba, uključujući i tri napadača. (AA)\nKljučne riječi: Afganistan, napad, Pakita, policajci, Talibani


Samopotamnjivanje - tigrica ili preplanula cica\nMoguće je da među nama postoje i one koje su odolele eksperimentisanju sa samopotamnjivanjem, a velika je verovatnoća da ima dosta nas koje smo to probale i prošle kao preplanule lepotice ili zebre (možda tigrice?!)\nNanošenje kreme za samopotamnjivanje u kućnim uslovima najpre će učiniti da ispadnemo kao recimo tigrice (čast izuzecima). 😃\nS druge strane, airbrush metoda će neke od nas zaista učiniti preplanulim cicama (makar i na 4,5 dana), a za neke prosto nema spasa (lično iskustvo) - boja neće hteti da se uhvati ili će brzo spasti na nekim delovima itd.što vas može dovesti u “agoniju” ako ste se spremale za neku posebnu priliku.😃\nU potrazi za odgovorima na pitanje “Šta je pošlo naopako?” naišle smo na razne savete - kako skinuti boju kada pogrešimo ili kako pripremiti kožu za samopotamnjivanje (bilo ono u kućnim uslovima ili airbrushom)...\nU svakom slučaju, ako niste nikada radile samopotamnjivanje - pročitajte. Ako ste radile i pogrešile - pročitajte. 👀\nZaboravili ste da uklonite stari sloj kreme za samopotamnjivanje\nOvo ide u paketu sa greškom #2 - niste uradili piling pre samopotamnjivanja.\nGreška #3 je u vezi sa prethodne dve - iako ste uradile piling, možda ga niste dobro uradile\nOni koje se bave nešto više ovim, kažu da je najbolje uraditi piling 8 sati pre samopotamnjivanja (zbog pH balansa kože).\nGreška # 4\nPriprema kože za samopotamnjivanje pilingom sa uljanom bazom\nUkoliko budete koristile ovakav piling on bi mogao stvoriti barijeru između vaše kože i preparata.\nKorišćenje male količine kreme za samopotamnjivanje\nPomislite možda da su manje šanse da pogrešite ako korsitite manju količinu - ali to je zabluda, zbog toga samo možete da dobijete čuvene štrafte.\nNe obraćate pažnju na delove poput laktova i prevoja\nOno što odaje nekog ko je išao na samopotamnjivanje su recimo tamniji laktovi ili članci.\nNemojte da vas mrzi da nakon nanošenja kreme za samopotamnjivanje lagano prebrišete laktove, kolena, članke…\nSada kada znate gde se to greši, evo i nekoliko saveta za prvu pomoć:\nUkoliko vam je lice u flekama prašak za pecivo može da pomogne\nKada napravite grešku na licu, to teško može da se sakrije. Pomešajte malo praška za pecivo sa vodom i trljajte lice.\nUblažite štrafte i previše tamnu kožu bebi uljem\nNije da vam nije pala šmirgla na pamet kada ste videle da su vam neki delovi tamniji?\nŠalu na stranu, treba da budete nežne prema svojoj koži.\nNamažite deblji sloj bebi ulja i sačekajte 30 minuta, nakon toga se potopite u kadu i bacite se na piling.\nLimun priskače u pomoć kod ofarbanih šaka\nOvo je trik koje su koristile i naše bake i mame kada im se ruke ofarbaju na primer od čišćenja višanja.\nEto, sticajem okolnosti može biti i od pomoći i kada slučajno ofarbamo svoje šake.\nLjubav Nega tela Feng Shui Nokti Zdravlje Nega lica Moda Vaš Dom Ona Zna Psiha Stil Fitnes\nPriča o čia semenkama\nJedan minut vežbanja kao 45 minuta?\n4 situacije kada je bolje da držite jezik za zubima


Sajma i Mejra dominantne na Prvenstvu Srbije za juniorke – SNEWS\nBy SNews 31. Januara 2022. 153 No comment\nTroje novopazarskih atletičara, Saima Murić, Mejra Mehmedović i Nikola Mijailović osvojili su ukupno pet medalja na Prvenstvu Srbije za juniore i juniorke održanom u Beogradu.\nSaima Murić je kao po navici osvojila najsjajnije odličje pobjedivši u trci na 1,500 metara rezultatom 4:36,53, dok je u istoj trci odmah iza nje stigla Mejra Mehmedović sa vremenom 4:39,31 i došla do srebrne medalje.\nJoš jedno zlato za novopazarsku atletiku obezbijedila je Mejra Mehmedović u trci na 3.000 metara, koju je istrčala za 10 minuta, 31 sekundu i 72 stotinke.\nDrugu svoju trku na prvenstvu Saima Murić je imala na 800 metara i istrčala je za 2:16, 93 stotinki i na cilj stigla kao trećeplasirana.\nKod muškaraca je Nikola Mijailović u trci na 3.000 metara osvojio srebrnu medalju i tako kompletirao set od 5 osvojenih medalja za AK Novi Pazar na ovom prvenstvu.\n– Saima i Mejra debituju za seniorsku reprezentaciju\nNa predstojećem tromeču seniorskih reprezentacija Srbije, Hrvatske i Slovenije koji će se održati u Zagrebu 1. februara, svoj debi u seniorskoj reprezentaciji zabilježiće Saima Murić u trci na 1500 metara i Mejra Mehmedović na 3000 metara.\nU reprezentativnoj delegaciji Srbije na ovom prvenstvu će biti i trener mladih novopazarki Rifat Ziljkić.\nTagovi: Ak Novi Pazar Mejra Mehmedovic Nikola Mijailović Prvenstvo Srbije za juniore i juniorke Saima Murić\nPandemija u Novom Pazaru: Za vikend 117 pozitivnih na brzi test, ukupno 66 hospitalizovanih


Isterivanje đavola je jezivije nego ikad: „Sedmi dan“ stiže u bioskope (FOTO+VIDEO)\nOtac Piter je savršeno zaposednut demon, koji koristi svoje mračne moći da ubedi sveštenike da puste đavola da uđe, a zatim ode i širi zlo\nLjubitelji horora će od 22. aprila moći da uživaju u ostvarenju „Sedmi dan“, koje stiže u domaće bioskope i donosi jezivu priču o isterivanju đavola i mračnim demonima koji šire zlo u jednom američkom gradu, a zatim i u celoj zemlji.\nOtac Piter je još uvek bio mladi pomoćnik poznatog egzorcista oca Luisa, kada su 1995. godine započeli veoma izazovni egzorcizam u gradu Baltimoru, istog dana kada se desila i poseta pape Jovana Pavla II. Tokom egzorcizma opsednutog dečaka Nikolasa, demon se pokazao premoćnim i na kraju ubio oca Luisa, prisilivši neiskusnog oca Pitera da uskoči. Otac Piter nije dorastao moćnom demonu, koji je već ubio Nikolasa, zbog čega je celo njegovo telo buknulo u plamenu… a onda je demon napustio Nikolasa i ušao u oca Pitera.\nGodinama kasnije, primećen je drastičan porast zaposednutosti zlom širom zemlje. Otac Piter, koji je postao jedan od najistaknutijih egzorcista na svetu, sada je u 50-im godinama i služi crkvi u novom svojstvu – nadgleda mlade regrute sveštenika u njihovom poslednjem koraku da postanu egzorcisti, pre nego što budu stacionirani širom zemlje, kako bi stali u prve redove i zaštitili taj region od zla – tako bar crkva veruje.\nZapravo, otac Piter je savršeno zaposednut demon, koji koristi svoje mračne moći da ubedi sveštenike da puste đavola da uđe, a zatim ode i širi zlo, umesto da ga izleči. Kao rezultat, tamo je sve veća vojska zaposednutih sveštenika, đavolskih vojnika, demona koji se kriju, čekajući poziv za napad.\nDvadesetsedmogodišnji otac Danijel Garsija, najnoviji pripravnik/žrtva oca Pitera, prijavio se da bude egzorcist jer očajnički želi da bude deo borbe protiv ovog brzo širećeg, podmuklog zla, iako se plaši svoje mudrosti. On nije rođeni ratnik, ali kroz iskušenja i nevolje tokom prvog dana obuke na poslu sa ocem Piterom, Danijel spoznaje svoju pravu sposobnost kao branilac dobra.\nRežiju potpisuje Justin P. Lange, a glavne uloge igraju Guy Pearce, Vadhir Derbez, Stephen Lang, Brady Jenness i Robin Bartlett.\nBioskop film horor Isterivanje đavola premijera Sedmi dan


Otkrivamo - svi štetni uticaji mobilnih telefona po našu kožu | Mogu Ja To Sama - Svaki ženski trik na samo jedan klik!\nSigurni smo da ste svesni da se na ekranu mobilnog telefona, koji pipkamo veći deo dana, nekad iz realne potrebe, a češće iz navike, skupljaju raznorazne čestice prašine i prljavštine. Međutim, stvari su još ozbiljnije od pomenutog, po ovom pitanju. Naime, brojna istraživanja su pokazala da su mobilni telefoni, odnosno njihovi ekrani, koje stalno dodirujemo, veći izvor bakterija nego čak javni toaleti, što je složićete se, alarmantan podatak.\nNaravno, problem nastaje kada se te bakterije putem dodira prenose na našu kožu, naročito kožu lica, što je direktni uzročnik upalnih procesa, koji vode ka nastanku bubuljica.\nStoga, preporuka je da izbegavate da dodirujete rukama lice, kao i da što češće dezinfikujete ekran svog mobilnog telefona.\nElementi od kojih je sastavljena većina mobilnih telefona, tačnije njihovog oklopa, jesu hrom i nikl, za koje važi da su vrlo česti izazivači alergija, što se u slučaju kože najčešće manifestuje u vidu izrazitog svraba i iritacije, odnosno kontaktnog dematitisa.\nNa primer, ukoliko primetite da vaš koža ruku, ili pak lica ako je često dodirujete dok sve vreme pipate mobilni, svrbi, a ne postoji neki drugi realni uzročnik takvoj pojavi, onda je vrlo moguće da je ovo stanje izazvano čestom upotrebom mobilnog telefona.\nOvakve posledice, pogotovo ako ste skloni alergijama, možete izbeći i li barem ublažiti tako što ćete telefon držati i u plastičnoj maski.\nOpuštanje kože vrata\nJoš jedna nus pojava upotrebe mobilnog telefona. Koža na vratu je regija koja vrlo rano biva podložna znacima starenja, što je, verujemo nešto šo želite da izbegnete.\nDuboki urezi u vratu tj. bore, zaista se javljaju češće i u većoj meri kod onih koji stalno "vise" na mobilnom telefonu. Položaj u kom je vrat savijen na dole - ka telefonu, ne samo da je neprirodan za vrat, već je i odgovoran za pojavu pomenutih bora.\nJednostavno, ovako koža brže gubi svoju elastičnost, što automatski znači i da brže stari.\nTamne tačke na koži\nIako je dokazano da plava svetlost kojoj se izlažemo prilikom korišćernja mobilnog, ne utiče na menjanje strukture ćelija kože, što znači da ne stvara koancerogene predispozicije, ipak je dokazano da može dovesti do takođe prekomernog starenja kože, u vidu pojave tamnih mrlja, kao i do problema kože poput hiperpigmentacije.\nUkoliko primetite ovakve promene, definitivno treba dodatno da povedete računa - preporuka je da npr.više koristite bluetooth, kao i da dodatno zaštitite svoju kožu dovoljnom dozom antioksidanata, tj. da koristite serume za negu kože koji sadrže vitamin C, E, kao i niacin. Ovakav tretman će vam pomoći da posvetlite potamnele delove svoje kože.\nTakođe, nadovežimo se na prethodne tvrdnje - postoje naučni dokazi da svetlost mobilnih telefona ubrzavaju starenje, odnosno smanjuje u koži količine kolagena, što dovodi do preuranjene pojave bora.\nIako se većina oglušuje u vezi sa ovim stavom, i nastavlja sa uobičajenom dozom korišćenja mobilnog aparata, nikako ne treba da zanemarite ovu činjenicu.\nNE PROPUSTITE: Otkrivamo - kako da se konačno rešite bubuljica\nSigurni smo da ćete ove informacije o štetnim uticajima mobilnog telefona po kožu lica od sada imati na umu.\nSvako od nas se trudi da što više povede računa o nezi kože lica, odnosno da odabere adekvatne kreme za negu, koje su...


Za privremeno zapošljavanje 700.000 KM | 058.ba\nINFO – Oko 700.000 KM obezbijeđeno je za realizaciju projekata unapređenja lokalne infrastrukture i zaštite životne sredine u 25 opština Republike Srpske, u okviru čega će privremeno biti angažovano oko 600 nezaposlenih lica, saopšteno je danas iz Biroa Vlade za odnose s javnošću.\nOve aktivnosto obavljaju se u okviru projekta „Podrška mrežama socijalne sigurnosti i zapošljavanju“, koji zajednički realizuju Ministarstvo zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske, Ministarstvo rada i boračko–invalidske zaštite i Zavod za zapošljavanje Republike Srpske.\nNa provođenju javnih radova predviđenih projektom, kao što su uređenje javnih površina, saniranje divljih deponija, uređenje lokalnih puteva i riječnih korita i slično, privremeno će biti angažovano oko 600 nezaposlenih lica iz najugroženije kategorije stanovništva koji su identifikovani sa lokalnih biroa za zapošljavanja.\nOvaj projekat usmjeren je na privremeno zapošljavanje onih kategorija nezaposlenih lica koje su najviše izložene efektima ekonomske i finansijske krize u ovim sredinama.\nU saopštenju se navodi da će realizacija ovog projekta neminovno uticati i na poboljšanje kvaliteta života stanovništva kroz unapređenje lokalne infrastrukture ili životne sredine.\nProjektom su obuhvaćene opštine Teslić, Šipovo, Foča, Nevesinje, Višegrad, Trebinje, Han Pijesak, Rogatica, Bileća, Novi Grad, Ribnik, Bratunac, Kotor Varoš, Brod, Zvornik, Kupres, Mrkonjić Grad, Istočna Ilidža, Istočno Novo Sarajevo, Kneževo, Istočni Drvar, Kozarska Dubica, Kalinovik, Novo Goražde i Srbac.\nSredstva za realizaciju projekta „Podrška mrežama socijalne sigurnosti i zapošljavanju“ obezbijeđena su iz kredita Svjetske banke, uz sufinansiranje Vlade Republike Srpske. Opštine sufinansiraju realizaciju projekata sa dodatnih 278.000 KM.\nVremenski okvir za realizaciju projekata je 30 – 120 dana, u zavisnosti od obima radova.\nOznake: sufinansiranje, Vlada Republike Srpske, zapošljavanje


Filmovi 2017 najveće propasti Mračna kula Čuvari plaže Planeta majmuna | Mondo Portal\n16.09.2017. | 12:55 35\nAmerička štampa prenosi spisak najvećih filmskih "propasti" leta 2017. godine – filmova od kojih se očekivalo da budu pravi blokbasteri, koji su ipak podbacili na blagajnama, a ni kritika im nije bila naklonjena.\nPriznajemo, gledali smo filmove...\n"Mračna kula" - ako (ni)ste čitali knjige\n"Planeta majmuna" - film koji zatupljuje ganglije\n"Kovenant" - i razočarali smo se\nGledali smo i cicu iz "Mumije"!\nNa šta liči klinac iz "Čuvara plaže"!\nNakon višegodišnjeg "natezanja" oko snimanja adaptacije kapitalnog dela Stivena Kinga, film koji je predstavio Nikolaj Arsel nije uspeo da impresionira uprkos velikim imenima u glavnim ulogama. Ni Metju Mekonahi, ni Idris Elba nisu uspeli da "izvuku" filmsku "Mračnu kulu", koja je u svetu zaradila samo 88 miliona dolara.\nVALERIJAN I SVET HILJADU PLANETA\nSedam godina i 180 miliona dolara uloženo je u adaptaciju istoimenog francuskog SF stripa, sa sve najtraženijim supermodelom u glavnoj ulozi.\nU svetu, film je zaradio samo nešto više od dve trećine svog budžeta – 132 miliona dolara.\nNi Kara Delevinj nije pomogla…\nZa razliku od "Prometeja", prvog u nizu pred-nastavaka "Osmog putnika", Ridli Skot sa nastavkom nije ostvario neki uspeh. Film je koštao 100 miliona dolara a u svetu je zaradio samo 232 miliona. Ne zvuči loše? "Prometej" je inkasirao više od 400 miliona.\nMajkl Bej postavio je "rekord" franšize po lošoj zaradi – nova priča o Transformersima zaradila je "samo" 603 miliona dolara u svetu. To je najmanje od svih filmova u serijalu!\n"Dizni" je samo od brendirane robe iz ovog serijala zaradio milijarde, pa je bilo logično da će pokušati da ga nastavi – barem i na silu. I ovaj crtani postavio je negativan rekord, objavljen je 11 godina posle prvog, a šest posle drugog filma, i zaradio je tričavih 149 miliona dolara na blagajnama.\nNova, filmska verzija priče o Miču Bjukenonu je potonula i udavila se, ocenjuje američka štampa. "Čuvari plaže", čak i sa "jakim" imenima kao što su Dvejn Džonson i Zek Efron, zaradili su samo 177 miliona dolara, i pregršt negativnih kritika.\nRAT ZA PLANETU MAJMUNA\nPublika i kritika pohvalile su ovaj film, ali mnogi smatraju da je bio previše "mračan" za poslednji deo trilogije. Avantura i bitka za opstanak CGI majmuna na blagajnama je zaradila samo 360 miliona dolara.\nKompjuterska animacija u kojoj je jedan od glavnih likova "kaka" – da li je potrebno da nastavimo? Ukupan zarađeni iznos je 144 miliona na svetskom nivou.\nPokušaj "Univerzala" da udahne novi život svom "multiverzumu klasičnih čudovišta" naročito je razočarao u Americi, gde je zaradio samo 80 miliona. U ostatku sveta nije prošao loše (400 miliona), ali ga je "domaće" tržište mlako prihvatilo.\n17.07.2018. | 14:20 video 2 3\n27.06.2018. | 15:15 29 4\nKada nam je urednik rekao "devojke, odaberite najlepše i najzgodnije fudbalere", nismo ni sanjale da će to biti...\n20 zabavnih činjenica o seriji "Seks i grad"\n06.06.2018. | 15:32 1 42\nVerovali ili ne, premijera kultne serije bila je pre čak 20 godina, 6. juna 1998. godine!\n14.05.2018. | 15:30 24 40\n23.04.2018. | 13:20 video 5 132\n21.03.2018. | 08:00 video 4 0\nIgrali su zaljubljene parove ili najbolje prijatelje, a privatno su se tukli, psovali, svađali ili pravdu tražili na...\n08.03.2018. | 16:30 8 1\n04.03.2018. | 15:10 4 0\n07.02.2018. | 14:58 video 8 17\n31.12.2017. | 17:04 video 4 22\n31.12.2017. | 12:00 video 6 4\nOvo su naši predlozi za pesme koje vam mogu ulepšati novogodišnju atmosferu ukoliko ste ljubitelj rok muzike\nNajluđe teorije zavere o poznatima!\n24.12.2017. | 20:51 video photo 7 3\nSvet poznatih ličnosti je koliko divan, toliko i čudan, zbog čega se o njima neprestano raspredaju priče koje nekad...\n21.11.2017. | 20:48 video photo 16 7\n17.08.2017. | 11:28 video photo 7


Nedimović: Od januara nove olakšice za poljoprivrednike u Srbiji - Finansiranje | Agroklub.rs\nNedimović: Od januara nove olakšice za poljoprivrednike u Srbiji\nPoljoprivrednici u Srbiji od početka sledeće godine mogu da očekuju pomoć države u vidu garancijske šeme kada je reč o finansiranju.\nU pitanju je garancijska šema koju je naša država obezbedila zahvaljujući ugovoru sa Američkom organizacijom za međunarodni razvoj (USAID) vrednosti 55 miliona dolara. Ove olakšice za poljoprivredne proizvođače iz Srbije najavio je ministar poljoprivrede Branislav Nedimović.\nOsim ove pomoći, početkom sledeće godine poljoprivrednici bi trebalo da dobiju pomoć i kroz ugovor koji je Srbija sklopila sa Svetskom bankom za poboljšanje konkurentnosti poljoprivrede. Taj ugovor trebalo bi da počne da se sprovodi od januara, a time će domaćim proizvođačima biti olakšan pristup sredstvima iz Instrumenta pretpristupne pomoći Evropske unije za ruralni razvoj (IPARD).\nDve godine IPARD u Srbiji\nMinistar poljoprivrede Branislav Nedimović podsetio je da poljoprivrednici iz naše zemlje drugu godinu zaredom konkurišu za sredstva IPARD programa ističući da su najveće interesovanje pokazali za nabavku poljoprivredne mehanizacije.\n"Ovo je tek druga godina kada Srbija dobija sredstva IPARD-a. Za sada je najviše interesovanja za pomoć EU pri kupovini traktora i druge mehanizacije. Najviše problema je bilo kada neko hoće da izgradi prerađivački kapacitet, jer ne može da obezbedi kolateral, odnosno hipoteku ili garanciju, da bi dobio kredit, da bi kasnije mogao da dobije povraćaj sredstava iz IPARD-a," istakao je Nedimović.\nNaša zemlja kroz IPARD projekte dobila je mogućnost razvoja i pomoći vinarstvu i živinarstvu, dodao je Nedimović.\nPodsećamo za kupovinu traktora u okviru IPARD programa pristiglo je 437 zahteva više nego prošle godine, a podsticaji za to iznose oko 15 miliona evra.\nNa IPARD javni poziv stiglo 463 zahteva više nego lane\nU Ministarstvu poljoprivrede su ranije rekli da je izdato 163 rešenja o odobravanju projekata na osnovu kojih su poljoprivredni proizvođači krenuli u realizaciju svoje investicije. Njih 137 je podnelo zahtev za isplatu, dok je 3,1 miliona evra na ime subvencija isplaćeno na račune 103 poljoprivredna proizvođača.\nVisina podrške iznosi 60 odsto prihvatljivih troškova investicije, dok je ovaj iznos 65 odsto namenjen za poljoprivrednike mlađe od 40 godina, a 70 odsto za one koji žive u planinskim područjima.\nKroz IPARD 175 miliona evra za srpske poljoprivrednike\nKroz IPARD projekte za razvoj poljoprivrede u Srbiji izdvojeno je 175 miliona evra iz Evropske unije (EU), podsetio je šef Delegacije EU u Srbiji Sem Fabrici. Ta sredstva, uz pomoć državnih subvencija i sufinansiranja trebalo bi da omoguće pomoć poljoprivrednicima u novčanoj vrednosti od 400 miliona evra. Fabrici je dodao da bi EU trebalo da pomogne razvoju seoskog turizma u Srbiji.\n"Nedimović i ja smo razgovarali kako da se pomogne poljoprivrednicima da lakše dođu do sredstava, a u planu su i nove mere za razvoj sela i seoskog turizma," rekao je Fabrici.\nOn je izrazio nadu da će Srbija u pregovorima sa EU o pristupanju EU u naredom periodu otvoriti pregovaračka Poglavlja 11 i 12 koja se odnose upravo na razvoj sela i bezbednost hrane, prenosi Danas.\nPomoć poljoprivrednicima Krediti Subvencije IPARD Poljoprivredna mehanizacija Branislav Nedimović Sem Fabrici


Poznati američki magazin Rolingstoun objavio je 29. februara tekst „Donald Tramp – ratni zločinac u nastajanju“ novinara Aleksandra Hemona. Tekst prenosimo uz neznatna skraćenja.\nKada sam bio mlad, u doba nestanka Jugoslavije, radio sam kao novinar za bosanski magazin koji je često obrađivao istaknute pojedince čija se politika nije mogla razlikovati od čistog ludila. Među njima bio je i Vojislav Šešelj, nekadašnji disident koji je postao vođa Srpske radikalne stranke, nepokolebljivo posvećen tome da Srbiju ponovo učini velikom, okupljajući narod pričom o nepravdama koje su mu naneli belosvetski neprijatelji. Jednom smo objavili i poduži intervju s njim, pod naslovom „Planeta Srbija“.\nGodine 1991. Šešelj je bio gost u popularnom srpskom tok-šouu. Već je počelo je da se puca u Hrvatskoj i dobrovoljački odred Šešeljevih sledbenika već je tamo bio u akciji. Uživo, pred publikom u studiju on je zbijao šale o tome kako su njegovi ljudi posvećeni klanju: „Imamo nove i poboljšane metode: sada koljemo kašikom za cipele i to zarđalom, tako da autopsija nikad ne može utvrditi šta je ubilo žrtvu, prerezani vrat ili tetanus“. Nešto kasnije, Šešelj je u emisiji izvukao i pokazao i pištolj koji nosi. Publici je sve to bilo vrlo zabavno.\nPrisećam se Šešelja pošto sam čuo Trampovu poučnu pričicu o generalu Peršingu (1860-1948) i tome kako je umočio metke u svinjsku krv da bi njima (nezakonito) pucao na „teroriste“, tj. na Filipince koji su se odupirali okupaciji od SAD-a, i tako rešio „problem“. Instruirana publika u Čarlstonu s odobravanjem je pozdravila taj tvrd i uvek budan stav „ili nećemo imati svoju zemlju, narode“.\nTramp nije pokazao pištolj u Južnoj Karolini kada je iskazivao entuzijazam za kreativno eliminisanje neprijatelja. No, očigledno je njegovo intelelektualno srodstvo s fašistom kao što je Šešelj (naglašeno nedavno kada je retvitovao Musolinijev citat). Baš kao što kažu sve što im padne na pamet, obojica će i uraditi sve što je potrebno ne bi li obnovili veličinu svoje nacije. Njihov diskurs opterećen je žudnjom za zbrkanim, ali ipak simboličnim nasiljem. Njihova nasilna zbrkanost jeste poruka, a ne buka koju proizvode.\nŠešelj se nije šalio 1991. Nakon rata, 2003. godine optužen je od Međunarodnog tribunala u Hagu za zločine protiv čovečnosti. To, ipak, nije mnogo oslabilo njegovu zlokobnu ideološku privlačnost na Balkanu. Upravo suprotno, on je još uvek povremeni gost na srpskim televizijama, a sadašnji srpski predsednik i premijer započeli su karijere u njegovoj partiji; iako elegantnije, oni su sašiveni od istog, krajnje desničarskog materijala. Zato Šešeljeva javna podrška Trampu nije tek romantična budalaština. „Uveren sam da će Srbi koji žive u Americi glasati za (Trampa)“, kazao je Šešelj, „kao što će učiniti i oni Amerikanci koji dele moja politička gledišta i moju ideologiju“.\n[quote color=”#000000″ bgcolor=”#f2f2f2″ bcolor=”#bc352b”]Šešelj je Trampov prirodni saveznik i pripada istom globalnom plemenu pomamnih nacionalista i rasista. Tu je i činjenica da milion američkih Srba čini vrednu izbornu bazu, posebno u državi kao što je Ohajo, gde žive u velikom broju (oko 400.000). U ovom času Tramp možda i ne zna gde je Srbija, ali bi ubrzo mogao da je potraži.[/quote]\nU svojoj vetropirastoj mladosti odbacio sam Šešeljevo ubistveno hvalisanje kao patološko, mada zabavno glupiranje. No, njegov zabavni potencijal pao je na nulu kada se rat raspalio i raširio po Bosni, mojoj domovini, u kojoj je mnogo Šešeljevih sledbenika prerezalo mnoge muslimanske vratove. Otprilike u isto vreme Šešelj je postao poslanik u srpskom parlamentu i blizak saradnik Slobodana Miloševića, kuma projekta velike Srbije i jednog od najvećih ratnih zločinaca u veoma jakoj konkurenciji u XX veku. Šešelj je bio spreman da se pobije u parlamentu, a jednom je prebio protivnika u TV duelu, odmah po završetku emisije. Čak i na suđenju u Hagu zadržao je svoj trampovski bravado.\nOno što je Šešelj učinio za mene, a što bi Tramp mogao da učini za nas jeste da nam pokaže da postoji jedna samozaštitnička sklonost da se nezamislivo odbaci kao nemoguće. Prihvatanje mogućnosti da neko kao Šešelj (ili Tramp) može tako brzo napredovati od pompeznog demagoga do masovnog ubice zahteva preispitivanje ustrojstva stvarnosti pre nego što se to razvije, a stvarnost pokaže kao krhka i katastrofalno zavisna od pretpostavljenog etičkog konsenzusa.\nOno što sam naučio jeste da su ljudi zavisni od inercije svoje svakodnevice, od očajničkog verovanja da će se sve nastaviti kao što je dosad bilo, zato što je do ove tačke sve bilo fino. Šešelj me je naučio šta se nalazi s onu stranu te tačke. Tramp i njegove trupe jesu ubice u nastajanju.


Prvi je Dejan Rambo Petković, nekadašnji fudbaler crveno-belih i više brazilskih klubova (Flamengo, Vasko da Gama, Fluminense, Santos, Atletiko Mineiro), koji je došao da vidi kako rade izabranici Dejana Milojevića.\nOmaleni vezista je posmatrao trening u društvu brata Bobana (na slici desno) i Gorana Stojiljkovića, takođe bivšeg fudbalera Zvezde, kao i španskih i nemačkih klubova. On je i vlasnik škole fudbala Real iz Niša, iz koje su na "Marakanu" došla braća Ilić.\nRambo Petković posetio Zvezdu u Antaliji\nUpravo su i Luka i Ivan bili pod posebnom prismotrom, jer je u Antaliji njihov rad pratio direktor omladinske škole Mančester sitija Fil Robinson. Braća Ilić su i članovi engleskog kluba na pozajmici u Zvezdi.\nSledeću proveru u sklopu priprema za prolećni deo sezone, crveno-beli će imati u nedelju protiv Ujpešto Dože, a generalnu probu 7. februara sa Zenitom.


Po modelu projekta "Novi Sad - Evropska prestonica kulture" Vlada pokreće projekat Nacionalne prestonice stvaralaštva\nObećali smo tri kulturne stanice, a danas sto posto garantujemo da će ih biti osam u Novom Sadu, a verovatno i više\nGradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević, predsednica Vlade Republike Srbije Ana Brnabić i direktor Fondacije „Novi Sad – Evropska prestonica kulture” Nemanja Milenković obišli su Кreativni distrikt u tzv. Кineskoj četvrti. Tom prilikom predstavljeni su dosadašnji rezultati i koncept mreže kulturnih stanica, kao jedinstvenog modela decentralizacije kulture u Novom Sadu.\n- Ovo je renesansa kulturnog života Novog Sada, Vojvodine i Srbije. Nešto što je bilo tek imaginacija, sada se ostvaruje, jer su se ljudi koji veruju u iste ideje udružili, ali i zbog snažne ekonomije, koje nema bez novih fabrika, novih radnih mesta i odgovornog odnosa prema javnim finansijama. Sada se već vide rezultati ulaganja i podrške koju smo imali od države. Vodimo policentričnu kulturnu politiku, otvaramo kulturne stanice po celom gradu i u prigradskim naseljima.\nOvaj prvi završeni objekat u Distriktu namenjen je OPENS-u koji je odlično realizovao svoje programe u godini titule. Nastavićemo dalje istom snagom da ulažemo u očuvanje kulturnog i industrijskog nasleđa, ali i u nove sadržaje, jer cilj je da naša deca ostanu ovde – naglasio je gradonačelnik Vučević.\n- Trudila sam se da kulturu, inovacije i stvaralaštvo stavim u fokus rada Vlade, jer bez toga nema uspešne zemlje. Ponosna sam što smo završili radove na Narodnom muzeju i Muzeju savremene umetnosti u Beogradu, na uređenju Galerije Matice srpske u Novom Sadu i obnovi Narodnog pozorišta u Vranju. Mi smo jedina Vlada u istoriji Srbije koja je uzela kredit za ulaganje u infrastrukturu u kulturi. Od Razvojne banke Saveta Evrope uzeli smo 20 miliona evra za unapređenje kulturne infrastrukture, i to je jasan signal mladima kako želimo da naša zemlja izgleda.\nPo modelu projekta „Novi Sad – Evropska prestonica kulture” Vlada pokreće novi projekat Nacionalne prestonice stvaralaštva. U narednim godinama biraćemo grad ili opštinu koji će biti Nacionalna prestonica stvaralaštva, pa ćemo ulagati u te sredine, da ostane legat u celoj Srbiji.\nCilj nam je da decentralizujemo stvaralaštvo i kulturu, pa će za tu titulu moći će da konkurišu svi, osim Novog Sada i Beograda. Plan je da krajem ove godine objavimo poziv da gradovi i opštine konkurišu sa programima, a sam projekat bi bio realizovan 2023. godine, jer će verovatno doći do pomeranja Evropske prestonice kulture sa 2021. na 2022. godinu, zbog krize izazvane pandemijom – rekla je Ana Brnabić i najavila da će od prvog septembra ove godine u gimnazije biti uvedena specijalizovana umetnička odeljenja.\n- U Aplikacionoj knjizi za EPК, obećali smo tri kulturne stanice, a danas sto posto garantujemo da će ih biti osam u Novom Sadu, a verovatno i više. Кulturne stanice su potreba zajednice, a preko njih ćemo pružiti snažnu podršku novosadskim umetnicima kroz programe, pozive i konkurse.\nPriča kreće sa festivalom Neo, neklasičnim festivalom klasične muzike, kada će se novosadski muzičari predstaviti građanima u kulturnim stanicama širom grada. Potom slede programi i iz drugih oblasti umetnosti, a za mesec dana biće formiran sajt na kojem će sve te aktivnosti biti objedinjene, te će zainteresovani moći da se informišu i odaberu sadržaje za sebe – izjavio je Nemanja Milenković.\nevropska prestonica kulture Novi Sad srbija