Dočekajte spremno bikini sezonu: Pet trikova za instant mršavljenje | Injournal - Lifestyle magazin\nDočekajte spremno bikini sezonu: Pet trikova za instant mršavljenje\nVreme letovanja je već počelo. Međutim, da bismo bezbrižno obukli svoje kupaće kostime potrebno je da svoje telo dovedemo u top formu. Sada je već prekasno za uobičajene dijete koje zahtevaju vreme već oni koji imaju višak kilograma pribegavaju instant rešenjima. Najveća greška pri tome jeste da se izgladnjujete i držite drastične dijete koje se na kraju uglavnom pokažu kao kontraproduktivne. Zbog toga vam donosimo pet saveta zahvaljujući kojima ćete se osloboditi viška kilograma bez neželjenih efekata.\n#1 Dupli Smoothie\nUvedite dbar jedan tečni obrok tokom dana. Prirodni smootghie-i su najbolje rešenje. Zahvaljujući njima vaš probavni sistem će dobro raditi, a šećer u krvi će vam biti uravnotežen tako da nećete osećati iscrpljenost. Ako želite instant mršavljenje, umesto doručka i ručka konzumirajte smoothie-e pune proteina dok za večeru jedite ribu i povrće bogato vlaknima.\n#2 Redovni treninzi\nAko želite da što pre smršate, morate i redovno trenirati. Zahvaljujući vežbanju sagorevaćete višak kalorija, a vaš probavni sistem će bolje raditi. Birajte intenzivne treninge koje ćete završavati opuštajućim vežbama koje će izbaciti višak vode iz vašeg organizma.\n#3 Raspored obroka\nNakon večere nemojte jesti narednih dvanaest sati, odnosno između večere i sutrašnjeg doručka treba da prođe taj vremenski interval. Prvi šest do osam sati nakon što večerate, vaše telo je usmereno na probavu, a poslednjih četiri sata na detoksikaciju. Ako pojedemo bilo šta pre spavanja ili kasno večeramo može se dogoditi da imate lošu probavu što nikako ne želimo kada imamo u planu da se olobodimo viška kilograma.\nSpavanje reguliše hormone, a najbolji hormonalni balans se postiže kada spavate u prirodnom dnevnom ritmu. Potrudite se da soba u kojoj spavate bude tamna i legnite obavezno pre jedanaest uveče.\nMnogo žena ima probleme sa probavom i nadutošću. To može da bude frustrirajuće i da uspori proces mršavljenja. Da biste izbegli ovaj problem pijte dovoljno vode tokom dana i unosite vlakna. To možete uraditi tako što ćete kašičicu chia ili semenki lana dodati svom smoothie-u. Magnezijum je takođe odličan suplement i najbolje ga konzumirajte pre spavanja jer će uravnotežiti rad vaših creva.\nOznake Bikini sezona, Dijeta, Ishrana, Mršavljenje, Probava, Smoothie


Dobar voćar » Nova sorta jabuke Kizuri\nZa novu sortu jabuke Kizuri ili “Apple 60”, pokazali su rezultati vrlo obećavajuće rezultate kod standardnog načina gajenja. Sorta je selekcionisana od strane ABCz-grupe, a višegodišnje ispitivanje sprovedeno od strane g.Gehard Baab-a, pokazalo je brojne prednosti u odnosu na sorte Natyra, Jazz, Pinova i Envy.\nSorta je umjereno bujna, sa preporukom sadnje na 1,2 metra u redu na “odmorenom” zemljištu, ili 1 m u rednom postoru kod obnavljanja zasada. Cvijeta rano, te kao opašivači mogu poslužiti Breburn i Gala, dok u prvim godinama treba zbog bujnosti smanjiti dozu azota. Česta je pojava simptoma nedostatka magnezijuma i kalcijuma.


Prosvjedi diljem Srbije: 'Država nije na prodaju i neće biti ničija kolonija' - Večernji.hr\nBeograd je trenutno blokiran te su se u centru stvorile velike gužve, a prosvjednici pozivaju i vozače iz vozila da im se priključe\n27. studenoga 2021. u 17:44 11 komentara 26878 prikaza\nFoto: M.M. 27, November, 2021, Sabac - During the traffic blockade due to the adoption of the law on referendum and expropriation in Sabac, there was an incident between people who blocked traffic and members of the Serbian Progressive Party. Photo: M.M./ATAImages 27, novembar, 2021, Sabac- Tokom blokade saobracaja zbog usvajanja zakona o refernedumu i eksproprijaciji u Sapcu je doslo do incidenta izmedju ljudi koji su blokirali saobracaj i pripadnika Srpske napredne stranke. Photo: M.M./ATAImages\n"Srbija nije na prodaju i neće biti ničija kolonija", rekli su građani u središtu Beograda gdje u još jednom prosvjedu zahtijevaju da srbijanski predsjednik ne potpiše izmjene zakona o eksproprijaciji koji omogućuju državi prenamjenu zemljišta za projekte od javnog značaja, a koji je srbijanski parlament u međuvremenu usvojio.\nFoto: Antonio Ahel 27, November, 2021, Belgrade - Due to the adoption of the law on referendums and expropriation, the Association of Environmental Organizations of Serbia, the initiative Go for Change, the Environmental Uprising, activists of non-governmental organizations and numerous citizens are blocking roads. Photo: Antonio Ahel/ATAImages 27, novembar, 2021, Beograd - Zbog usvajanja zakona o refernedumu i eksproprijaciji Savez ekoloskih organizacija Srbije, inicijativa Kreni promeni, Ekoloski ustanak, aktivisti nelvadinih organizacija i brojni gradjani blokiraju saobracajnice. Photo: Antonio Ahel/ATAImages\nGrađani su prvo blokirali autoput, nakon čega su nastavili u centru grada, kod Vlade i Skupštine Srbije, javlja Blic.rs.\nBeograd je trenutno blokiran te su se u centru stvorile velike gužve, a prosvjednici pozivaju i vozače iz vozila da im se priključe.\nKako su kazali, nedopustivo je da Vlada Srbije dobije pravo da netransparentno, bez naprijed propisanih kriterija, proglašava projekte od posebnog značaja te tim zakonom legaliziraju prisilno otimanje imovine ljudi koji su se našli na putu državnim projektima, javlja Danas.rs.\nFoto: Mateja Stanisavljevic 27, November, 2021, New Belgrade/Belgrade - Due to the adoption of the law on referendums and expropriation, the Association of Environmental Organizations of Serbia, the initiative Go for Change, the Environmental Uprising, activists of non-governmental organizations and numerous citizens are blocking roads. . Photo: Mateja Stanisavljevic/ATAImages. 27, novembar, 2021, Novi Beograd/Beograd - Zbog usvajanja zakona o refernedumu i eksproprijaciji Savez ekoloskih organizacija Srbije, inicijativa Kreni promeni, Ekoloski ustanak, aktivisti nelvadinih organizacija i brojni gradjani blokiraju saobracajnice. . Photo: Mateja Stanisavljevic/ATAImages.\nOsim toga, usvojen je i Zakon o referendumu kojim bi se trebao urediti način neposrednog izjašnjavanja te se uskladiti s Ustavom iz 2006. godine, a dio građana smatra da ukidanje cenzusa za izlazak potrebnog broja građana poništava suštinu samog referenduma.\nNIZ FAKTORA Deutsche Welle: Utrka u naoružanju po kavanama Srbije i Hrvatske\nProsvjedi u Srbiji protiv litija 'Nemamo more, ali imamo jadarit koji će donijeti milijune'\nKljučne riječi Beograd prosvjed prometnice blokada Srbija\nDobro da nemamo litija,jer bi Rimac cijelu državu pretvorio u rudnik.\nniko litijum ne sme da bije!


Radovi na novoj javnoj garaži kod Banovine počinju krajem godine, sledećeg proleća i kod Modene | Novosadski informativni portal 021\n09:20 > 10:59\nGaraže će, na osnovu ugovora o koncesiji u trajanju od 43 godine sa Gradom Novim Sadom, graditi "Best in Parking – Holding AG" iz Beča i građevinska kompanija "Inobačka" iz Novog Sada. Grad je sa koncesionarima sklopio ugovor početkom avgusta prošle godine, a formirano je privredno društvo "Javne garaže" DOO.\nKako je 021.rs već pisao, javne garaže su planirane na četiri lokacije - Ulica Modene, kod Banovine, na Trgu republike i na uglu Uspenske i Šafarikove ulice.\nU kabinetu gradonačelnika kažu za 021.rs da su u toku geomehanička ispitivanja u Modene kako bi se odabrala varijanta prostorne organizacije garaže. Za javnu garažu kod zgrade Pokrajinske vlade i Skupštine Vojvodine u toku su pripreme koncesionara za izradu projektnog zadatka i projektno-tehničke dokumentacije.\n"Nakon zaključenja ugovora o koncesiji za projektovanje, izgradnju, upravljanje i održavanje javnih garaža na četiri lokacije na teritoriji Grada Novog Sada, Koncesionar je osnovao društvo za posebne namene u svrhu realizacije ugovora, osim za lokaciju na uglu Uspenske i Šafarikove, gde će društvo za posebne namene biti osnovano nakon primopredaje lokacije. Koncesionaru su, od strane Koncedenta (Grada), predate lokacije za izgradnju javne garaže u Ulici Modene i kod zgrade Pokrajinske vlade i Skupštine Autonomne pokrajine Vojvodine", navode u Gradu za naš portal.\nPrema planovima projektanata, prvo će se krenuti sa izgradnjom javne garaže kod zgrade Banovine i Skupštine Vojvodine - krajem ove godine. Planirani rok za početak radova u Ulici Modene je prva polovina 2022. godine.\nInače, u Modene, kod Banovine i na Trgu republike biće podzemne garaže, a na uglu Uspenske i Šafarikove će biti nadzemna garaža. Za garažu u Modene podzemna etaža nije ograničena, a procena je da će imati dve etaže i mesta za 100 automobila po etaži. Garaža na uglu Uspenske i Šafarikove imaće ukupno 350 parking mesta na četiri etaže, a kod Banovine će kapacitet biti oko 90 mesta na dve etaže. Za garažu na Trgu republike preporučuju se dve etaže, svaka sa po 200 parking mesta.\nDetaljnije o organizaciji garaža čitajte na OVOM LINKU.\nparking\tJavne garaže\tkoncesija garaže\tgaraže\n08.03.2021\t• 09:23\nCela Holandija je takodje mocvarna i sa podzemnim vodama pa ima podzemnih garaza. Nije problem u tome, vece pitanje je koliko strucni ljudi ce raditi ove garaze i da li ce se postovati projekat ili fusheriti i krasti novac kao po obicaju.\n25.02.2021\t• 19:45\nNasli strucnjaci u mocvari NS nije im promenada opomena sve na sipovima oni opet podzemne garaze bez mozga jasno mi je da se utalio neko al projektant nema mozga grama a tek izvodjac inobacka oce opet kao zgrade to pravi gde promaja tutnji ko kroz karton uzas sve mogu da razumem da je nadzemno posto svaki dan radim gradjevinu al da u ns ides dole radjen je samo Merkator do 1 sprata promenada je ukopana dole par spratova i odmah problemi otisli ljudi ispod korita Dunava\n25.02.2021\t• 14:05\nRealno ovo je dobro. Mnogo toga je katastrofa, ali garaže i vakcinacija su ekstra, ne budimo Đilas.\n1. 3 od 4 garaže se grade tamo gde je sada ništa tj zemlja. Dakle ostaje nam park kod Banovine, šetalište u Modene i trg kod Riblje pijace. A u Šafarikovoj će biti umesto onog rugla od autobuske stanice. Biće na četiri nivoa ali će moći da se parkira 350 auta.\n2. Izgradnja ove četiri garaže nas košta 0 dinara. Zapravo na mesečnom nivou ćemo dobijati koncesionu naknadu, a posle 43 godine garaže ostaju u vlasništvu grada.


Čas me vidiš, čas me ne vidiš! - Moj Enterijer – Kupatila, Nameštaj, Kuhinje, Garniture...\nPredstavljamo vam jednu magično vidljivo-nevidljivu kuću usred pustinje...\nAko ste se nekada pitali postoji li građevina koja bi se mogla nazvati nevidljivom – mi smo tu da vam ne samo potvrdno odgovorimo na to pitanje, već i da vam pružimo dokaze u vidu fenomenalnih slika sa lica mesta!\nI zaista, ukoliko ovu kuću posmatrate iz adekvatnog ugla, ona će se tako dobro uklopiti u svoju okolinu da će jednostavno nestati. Čudesan projekat iza koga stoje arhitekta Tomas Osinsk i filmski producent Krist Hanli nalazi se u blizini nacionalnog parka Joshua Tree u Los Anđelesu i ima ukupnu površinu od 511 kvadratnih metara.\nIzgrađena sa čeličnim okvirom i u potpunosti presvučena ogledalom i kaljenim staklenim pločama pa ne čudi što izgleda kao neboder među stenama kada se gleda iz daljine. Upravo su ogledala ta koja kući pružaju jedinstvenu mogućnost da se tako dobro stopi sa svojim pustinjskim okruženjem i da čak ostane potpuno neprimećena.\nDizajnirana je kao dugačka i uska zgrada, udignuta iznad zemlje na betonskim cilindrima i konzolno postavljena na jednoj strani. Unutrašnjost kuće se može opisati kao jedan veliki i neprekidan prostor sa glatkim i neprimetnim prelazima između različitih delova.\nBazen dug 30 metara upotpunjen je elegantnim i udobnim mestima za sedenje koja, krajnje očekivano, omogućavaju veličanstven pogled na prirodu. Ostatak kuće podeljen je na četvorosobne apartmane koji su ispunjeni uglavnom staklenim nameštajem.\nTo, na kraju krajeva, dođe kao sasvim očekivan izbor za dekoraciju ovakvog jednog doma, zar ne?\nnevidljiva kuća |\nkuća od stakla |\nkuća ogledalo |


Srbija Info - Izdavanje, Trosoban stan u Bloku 23 - kod Sava centra\nNEKRETNINE Stanovi Izdavanje, Trosoban stan u Bloku 23 - kod Sava centra\nIzdavanje, Trosoban stan u Bloku 23 - kod Sava centra\nIzdaje se trosoban nenamesten stan u Bloku 23, preko puta Sava centra a u blizni Stark Arene. U blizini stana je osnovna skola, vrtic i supermarket a stajaliste za gradski prevoz je ispred zgrade, kao i izlaz na autoput. Stan se sastoji od dve spavace sobe, dnevnog boravka, odvojene trpezarije, kuhinje, kupatila, malog mokrog cvora, balkona i lodje. Stan je delimicno renoviran a potpuno osvezen. Ulaz od zgrade se lepo odrzava i poseduje video nadzor. Stan se izdaje na duzi vremenski period, na minimum godinu dana, uz obavezno potpisivanje ugovora. Obavezan je depozit u iznosu od 600 EUR.\nKataloški broj: 42997\nŠifra oglasa: 21655859961


AMD je objavio specifikacije i cijenu za novu seriju Threadripper procesora i za nadolazeći Ryzen 9 3950X - DIPF Balkan Gaming Community\nAMD je objavio specifikacije i cijenu za novu seriju Threadripper procesora i za nadolazeći Ryzen 9 3950X\nAMD je objavio nove detalje vezane za svoje nadolazeće Ryzen Threadripper procesore, TR 3960X i TR 3970X su najavljeni uporedo sa novom TRX40 platformom. Također dobili smo više detalja o nadolazećem Ryzen 9 3950X procesoru prije njegovog lansiranja 25. novembra.\nPočet ćemo sa novim AMD Ryzen 9 3950X procesorom kojeg AMD predstavlja kao konkurent Intelovom i9 9920X procesoru. Najnoviji član Ryzen porodice imat će 16 jezgara i 32 thread-a sa frenkvencijom od 3.5GHz i boost frenkvencijom do 4.7GHz. Procesor također spaja 72MB L2+L3 keša sa TDP-om od 105W.\nPrema vlastitom testiranju koje je sproveo AMD, Ryzen 9 3590X bi trebao imati do 22% veće single core performanse u poređenju sa Ryzen 7 2700x. Također rezultati testova stavljaju 3950X ispred i9 9900K i i9 9920X u produktivnim aplikacijama kao što su DaVinci Resolve, Adobe Premiere, Cinebench R20, Handbrake i drugi.\nPored toga energetska efikasnost je još jedna stvar kojom se AMD hvali nudeći više jezgara i bolje performanse uz manju potrošnju/proizvodnju električne i toplotne energije. Novi procesor će se u maloprodaji naći 25. novembra sa početnom cijenom od 749$.\nSledeća velika najava od strane AMD-a je lansiranje 3. generacije AMD Threadripper serije procesora, koju pokreće nova 7nm Zen 2 arhitektura zasnovana na novoj TRX40 platformi. Dva procesoroa iz nove Threadripper serije koja su predstavljena bili su TR 3960X sa početnom cijenom od 1399$ i TR 3970X sa početnom cijenom od 1999$. Postoji jako velika cjenovna razlika između 16 i 32 jezgarnih modela što će konkurenciju sa novom Intelovom Cascade Lake X serijom učiniti još zanimljivijom.\nTR 3960X nam dolazi sa 24 jezgra, 48 threadova, 140MB keš memorije i sa frekvencijom 3.8GHz/4.5GHz. TR 3970X ide korak dalje sa 32 jezgra, 64 thread-a, 144MB keš memorije i frenkvencijom od 3.7GHz/4.5GHz. Oba procesora rade na novoj TRX40 platformi koja dolazi sa novim sTRX4 socket-om što znači da novi socket neće biti kompatabilan sa Threadripper procesorima 1. i 2. generacije. Oba nova Threadripper procesora imat će 88 PCIe gen 4.0 traka i sa četiri puta većim bandwidth-om u poređenju sa drugom generacijom Threadripper procesora.\nPrema vlastitom testiranju koje je sproveo AMD poredeći nove procesore sa Intelovim i9 9980XE procesorom, prilikom encoding-a 4k video datoteke uz pomoć Adobe Premiere CC 2019 TR 3960X daje do 22%, a TR 3970X i do 47% bolje performanse, u poređenju sa već spomenutim Intelovim procesorom.\nOba procesora će se u prodaji naći 25. novembra a do tada možemo očekivati hrpu novih TRX40 matičnih ploča od raznih proizvođača.


Nihad Mujakić zvanično pronašao novi angažman\nBosanskohercegovački defanzivac Nihad Mujakić pronašao je novi angažman, a sljedeću sezonu će provesti na posudbi u Beverenu, potvrdili su iz ovog kluba.\nNihad Mujakić je fudbaler koji je ponikao u Akademiji Sarajeva, a u Beveren odlazi na posudbu iz svog sadašnjeg kluba, belgijskog Kortrijka.\nMujakić je u Kortrijk stigao iz redova Sarajeva, a prethodnu godinu i po je proveo u redovima splitskog Hajduka nakon čega se vratio u Belgiju.\nOvaj fudbaler igra na poziciji štopera, a može odgovoriti zadacima i kao zadnji vezni.\nPrethodni članakStanojević: “Želim da težište igre prebacimo na dio terena gdje smo opasniji”\nNaredni članakGazda Pari Sen Žermena Mbapeu: “Sada nema drugog izbora nego da ostane”


Organizatoru žurke na Starom sajmištu tri meseca zatvora - Sputnjik Srbija\n23:28 17 Jun 2021\n19:25 28.02.2021 Preuzmite kraći link\nG.V. (41) je u subotu uhapšen zbog sumnje da je organizovao „žurku“ u adaptiranom magacinskom prostoru na Starom sajmištu, na kojoj je bilo 120 gostiju.\nKomunalna milicija je napisala kazne okupljenima zbog nepoštovanja epidemioloških mera, prenosi Tanjug.\nžurka, virus korona, Staro Sajmište


DODIKOVO NESHVATLJIVO REZONOVANJE: 'Uvođenje skenera donijelo bi više neizvjesnosti i pretpostavki za lopovluk...' | Slobodna Bosna\nDODIKOVO NESHVATLJIVO REZONOVANJE: "Uvođenje skenera donijelo bi više neizvjesnosti i pretpostavki za lopovluk..."\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik izjavio je da je primarno zainteresovan za razvoj RS, ali da je mnogo toga zaustavljeno na nivou BiH, zbog čega želi da kao član Predsjedništva BiH omogući lakše procedure i dogovore za sve, kao i da zajednički nivo ne može da blokira RS.\n"Rješenje je jednostavno - da niko nikoga ne spori, niko nikome ne sprečava bilo šta i da svi jedni druge pomažu. Vjerujem da se samo na taj način mogu nekako resetovati odnosi. Pokušaji koje smo vidjeli u posljednje tri-četiri godine jačanja zajedničkih institucija nisu u duhu Dejtonskog sporazuma niti u našem interesu", rekao je Dodik za sarajevske "Dane", čiji je dio danas objavilo "Oslobođenje".\nDodik je istakao da želi da se Ustav i Dejtonski sporazum provode onako kako je napisano.\n"Iz tih sam razloga prvenstveno najavio kandidaturu (za člana Predsjedništva BiH), mada postoje i neki drugi, partijski razlozi: ja sam predsjednik SNSD-a i prirodno je da najjača partija treba da ima kandidate za individualna mjesta", rekao je Dodik.\nOn je podsjetio da ne može da obnovi mandat za predsjednika RS zato što je tu dužnost obavljao već dva puta.\n"Da bi se pojačala snaga SNSD-a na izborima, važno je da predsjednik bude kandidovan na jednoj individualnoj funkciji. S druge strane, samo Predsjedništvo po ovlaštenjima možda ne iziskuje najvažnije političke ličnosti iz Republike Srpske, ali svjestan sam i prednosti i svih drugih stvari", naglasio je Dodik.\nKonstatujući da Hrvati i Bošnjaci biraju svog člana Predsjedništva, Dodik je rekao da bi želio da u budućem sastavu Predsjedništva BiH bude ekipa koja može da uspostavi princip da niko nikome ne smeta i niko nikoga ne osporava.\n"I da pokušamo da napravimo jedan program za BiH koji se sastoji od nekoliko tačaka, a prva vi bila odbaciti bilo kakav intervencionizam u BiH, druga je napraviti program ekonomskih mjera zaštite naše domaće proizvodnje, treća – uspostaviti jedan sasvim novi investicioni ciklus i ući u unutrašnje razgovore o provođenju Dejtonskog sporazuma", precizirao je Dodik.\nOn je dodao da bi volio da BiH prije nego što on uđe u Predsjedništvo postane kandidat za EU.\n"Radeći ovdje, bio sam često u prilici da iz programa pridruživanja rješavam mnoga teška pitanja. Naša orijentacija ka evorpskom putu nije upitna. Mislim i da je stvoren odličan osnov, mehanizam koordinacije, i taj mehanizam treba da zaživi u svim svojim suštinskim stvarima, kao mjesto dogovora, koje će onemogućiti bilo kakav zastoj. EU je moj cilj", naglasio je Dodik.\nDodik kaže da Predsjedništvo BiH ne bi bilo vrhunac njegove karijere, jer tek ulazi u najbolje godine za politiku.\nLider SNSD-a rekao je da uvođenje skenera na birališta nije provodivo do novih izbora jer bi došli u situaciju ili odgađanja izbora ili da oni ne budu provedeni u skladu sa zakonom.\n"Svi relevantni pokazatelji govore o tome da je to i namjera određenih krugova", naveo je Dodik i dodao da se time dovodi u sumnju regularnost izbora, jer bi oni koji bi radili softver za čitanje podataka mogli da kreiraju izbore kako hoće.\nKonstatujući da je mnogo toga nejasno u vezi sa predloženim izmjenama Izbornog zakona BiH kojim se predviđa uvođenje skenera, Dodik je rekao da razumije populistički pristup, ali da to unosi više neizvjesnosti i više pretpostavki za lopovluk nego što je to sa sadašnjim zakonom evidentirano.\n"Mi želimo izbore 7. oktobra, ali ovaj zakon bi ih samo spriječio", naglasio je Dodik, dodavši da ga ne interesuju priče o nestalom papiru iz Centralne izborne komisije BiH i da je to pitanje za istražne organe.\nKada je riječ o putu BiH ka NATO-u, on je rekao da on nije imao problema sa Akcionim planom za pridruživanje (MAP) NATO-u, što je svojevremeno odobrio član Predsjedništva BiH Nebojša Radmanović.\n"Ali onda se NATO upleo ovdje i rekao da možemo aktivirati MAP tek kada se riješi pitanje neke imovine koja je isforsirana od krugova iz Sarajeva", naveo je Dodik.\nOn je poručio da se može čak i aktivirati MAP, da mu to ne smeta, ali da neće dobiti imovinu koju traže.\n"Kada dođe NATO, mi smo rekli da smo vojno neutralni. Nećemo donijeti odluku ni za neki vojni savez s Rusima niti s NATO-om iz niza razloga", zaključio je predsjednik RS\nE, AKO MU ONI NE POMOGNU...: Ne biste vjerovali s kim se danas sastaje član Predsjedništva Bosne i Hercegovine Milorad Dodik!?\n17. Okt. 20192\nSTIGAO ODGOVOR SNSD-a: "SDS i PDP su na izborima dobili poruku"\n16. Okt. 20191


CHAMPION BRIGHTS LIKE NEON LIGHTS: Dizajneri brenda Champion stvorili su kolekciju za kojom će se ovog proljeća svi okretati | Fashion.Beauty.Love\nCHAMPION BRIGHTS LIKE NEON LIGHTS: Dizajneri brenda Champion stvorili su kolekciju za kojom će se ovog proljeća svi okretati\nDa li ste znali da neoni i zvijezde imaju historiju dugu nekoliko milijardi godina? Neon nastaje u zvijezdama i to u jednom jedinom procesu! Zato i ne čudi što je riječ o jednom od najskupljih plemenitih gasova u cijelom periodnom sistemu elemenata.\nPrirodni efekt koji stvara neon crvene je boje, dok u kombinaciji sa drugim supstancama može nastati i do 150 drugih boja. Zamislite tu rapsodiju! Njegovoj posebnosti doprinosi i podatak da je potrebna nevjerovatna preciznost da bi nastala čitava paleta, što ovaj gas čini još impozantnijim.\nTo su samo neki od razloga zašto su neoni bili inspiracija tokom stvaranja nove Champion kolekcije. Impresionirani specifičnim procesom njihovog nastanka, njihovom posebnošću i nevjerovatnim utiskom koji stvaraju, dizajneri brenda Champion stvorili su kolekciju koja će ovog proljeća zaustavljati saobraćaj i za kojom će se svi okretati.\nSa bogatim koloritom na pojedinačnim odjevnim komadima, upečatljivim dizajnom i primjesama retro stila, nova Champion kolekcija za muškarce i žene pruža mogućnost kombinovanja i sa casual i sa sportskim, ali i sa elegantnim odjevnim komadima, čineći da izgledate urbano i drugačije, jednom rječju – vanvremenski.\nDuksevi sa kapuljačom i istaknutim Champion logotipom, majice asimetričnog kroja, donji dijelovi koji nas podsjećaju na one koje su devedesetih nosile najveće hip-hop zvezde – sve su to odjevni komadi koji će ovog proleća preplaviti naše Instagram feedove.\nBudite i vi jedinstveni poput neona i novu Champion kolekciju potražite u svim Sport Vision šopovima i online.\nNajljepši parovi sa 88. dodjele Oscara\nChristian Dior, jesen/zima 2016.\nEmina Husedžinović- Ibrahimović predstavila kolekciju URBAN-ETNO


Alkohol ubija virus za 15 sekundi, na ovaj način! - Životni stil\nNaslovnica Zdravlje Alkohol ubija virus za 15 sekundi, na ovaj način!\nAlkohol ubija virus za 15 sekundi, na ovaj način!\nTakođe, testirali su dezinfekcijsku efikasnost 80-postotnog etanola protiv ta dva virusa.\nIstraživači su došli do otkrića da se oba virusa u daleko manjoj meri zadržavaju na površini kože nego što je to slučaj sa drugim neorganskim površinama (kao što su metal, plastika, staklo.\nStudija je pokazala i koliko dugo oba virusa mogu da prežive u sluzokoži gornjih disajnih puteva – korona virus opstaje i do 11 sati u sluzi, a grip A postaje neaktivan već nakon 1,69 sati.\nPrethodni članakDa li je povišen holesterol u trudnoći normalan?\nNaredni članakHrana i zdravi sok protiv bolova u zglobovima i kostima! – PRess Serbia


Joksimović i Mekalister se složili da su reforme u Srbiji dale rezultat\n► Joksimović i Mekalister se složili da su reforme u Srbiji dale rezultat\nMinistarka za evropske integracije Jadranka Joksimović i izvestilac Evropskog parlamenta za Srbiju Dejvid Mekalister složili su se danas da su reforme u Srbiji dale rezultata i da se Srbija potvrdila kao važan i aktivan partner Evropske unije (EU).\nNa sastanku u Beogradu Joksimović i Mekalister razgovarali su o ;nacrtu Rezolucije Evropskog Parlamenta i evropskom putu Srbije, ali i o mogućnostima otvaranja novih poglavlja krajem godine.\nJoksimović je na sastanku rekla da je Srbija maksimalno posvećena nastavku procesa pristupanja Uniji i sprovođenju reformi koje su potrebne zbog primene evropskih normi i standarda.\nSrbija, prema rečima ministarke, očekuje da se tokom austrijskog predsedavanaja Savetom EU otvori "najmanje tri poglavlja" što bi, kako je ukazala, bila potvrda da se napori Srbije u sprovođenju reformi "primećuju i cene".\nPosebno je naglasila značaj reformi u poglavljima 23 i 24, ;koja obuhvataju oblast pravosuđa, borbu protiv kriminala i korupcije, manjinska prava i medijske slobode.\nPo pitanju Kosova i Metohije, ona je dodala da je Srbija opredeljena za pronalaženje kompromisnog i trajnog rešenja i da je ispunila gotovo sve iz Briselskog sporazuma, za razliku od Prištine, koja ništa nije učinila po pitanju uspostavljanja Zajednice srpskih opština.\nMekalister je rekao da veruje da će poslanici Evropskog parlamenta "značajnom većinom" usvojiti izveštaj o Srbiji, i da će time, još jednom, biti iskazana podrška njenom evropskom putu.\nOn je naveo da bi ta podrška trebalo da se "valorizuje i otvaranjem novih poglavlja".\nMekalister je potvrdio da veruje u "iskrenu posvećenost Srbije procesu evrointegracija" i dodao da će nastaviti da podržava taj put.\nSud ne dozvoljava Kataloncu Žunkerasu preuzimanje dužnosti evroposlanika\nZatvoreni katalonski secesionista Oriol Žunkeras, koji je krajem maja izabran u Evropski parlament, ne može da polaže zakletvu za preuzimanje dužnosti evroposlanika, odličio je danas španski...\nČanak - problemi u EU, pre svega nesigurnost proširenja, hrane evroskepticizam u Srbiji\nPredsednik odbora za evropske integracije srpskog parlamenta Nenad Čanak je danas, u razgovoru sa delegacijom Francuske koju predvodi Žak Mer, zamenik predsednika odbora franuskog parlamenta za...


Znatiželja, trend ili bekstvo od stvarnosti?\nIspovest dvadeset četverogodišnjaka Nenada Miladinovića iz Majdanpeka koji je uspeo da se vrati sa životne stranputice.\n''Počeo sam od petnaeste godine da se opijam na proslavama. Posle sam se vikendima, s društvom skupljao pred diskontima. Pili smo uglavnom pivo, slušao sam lošu muziku. Nekako je to sve u meni izazivalo neku agresivnost, počeo sam stalno da izlazim u grad, da se opijam. Šta sam radio, to su mogli samo prijatelji da mi pričaju posle.''\nDečak uhvaćen u mrežu života koji je nudila ulica.\n''Bio sam dobar sportista. Redovno sam trenirao, radio sam gimnastičke vežbe, plivao sam, dok se jednog dana u meni nije rodila želja da i ja probam takve stvari. Prvo je bila marihuana, a posle sam probao i mnogo gore stvari kao heroin.''\nA za porodicu bio je to početka košmara koji će trajati godinama.\n''To je bio jedan period pakla, odnosno života u strahu da li će Nenad da dođe u pijanom stanju, da li će početi da lomi po kući. Jednostavno, kad zazvoni telefon u bilo koje doba noći, ja i suprug smo se tresli.''\n''Roditelji su mi sve u životu činili, sve su mi u životu pružili, i ljubav, i negu, a ja sam, s takvim ponašanjem, njih doveo do ivice propasti. Mislim da još nisam svestan koliko su oni propatili.''\n''Jako mi je teško o tome i da pričam. Pretila je opasnost, ili da nastrada neko, ili da on sam nastrada.''\n''Razbijao sam izloge, s ljudima sam se tukao, nasrtao sam, tukao sam se s najboljim prijateljem. Sa rođenim bratom sam mogao da se pobijem i da ga povredim, jer u takvom stanju uopšte nisam znao da se kontrolišem.''\n''Na kraju sam dospeo do zatvora. Bio sam u istražnom zatvoru 30 dana, sa 18 godina, tek što sam postao punoletan.''\n''Sigurno da su sva ta dešavanja bila udarac za celu porodicu. Zaista sam priželjkivao sve najgore, da nestanem.''\nI kada se učinilo da je na samom dnu, nakon sedam godina borbe, došlo je do promene.\n''Doveo sam sebe u besvesno pijano stanje da sam napravio težak lom u jednom kafiću. Sutradan su prijatelji svratili kod mene i opisali su me da sam bio skoro zelene boje. Gledao sam u plafon, nisam više imao volje za životom. I onda mi je jedan veliki prijatelj mnogo pomogao, njemu sam zahvalan do kraja života. Svratio je kod mene i rekao mi – ako si raspoložen, danas odmori, a sutra sa mnom hajde do crkve. Ja nisam imao volju, ali me nekako nagovorio. Došli smo u crkvu. Trajala je sveta liturgija, upalio sam sveće, prišao svešteniku da uzmem naforu. On mi je postavio pitanje da li sam kršten. Rekao sam da nisam. Pristao sam i posle svete liturgije odmah sam bio kršten. Sada imam 24 godine. Ima dve godine kako sam se posvetio drugačijem načinu života.''\nI oni koji ga poznaju kažu da je uspeo.\n''Isti je to Nenad. Onaj prethodni Nenad nije bio lošeg srca, samo nije imao puta. Danas ima put i skroz je drugačiji.''\nParoh majdanpečke crkve:\n''Mrtav beše i ožive. To znači da je duhovno bio mrtav. Izgubljen beše i nađe se u ovom svetu.''\n''Sada je to sasvim druga situacija, to je sasvim druga osoba, privržena porodici i radi.''\n''Ta njegova borba, ne samo naša nego i njegova, urodila je plodom, tako da imamo danas mir u porodici.''\n''Sretan sam što sam zaposlen, primam platu i što pomažem svojoj porodici. S takvim životom sam presretan. Imam veru, imam svoju porodicu, posao, tu sam gde i pripadam. Nekako sam sav taj pakao prevazišao.''\nRSE: Koliko se mladih vama obratilo za pomoć, a da ne govorimo o terapijama koje su uspešno okončane?\nMITRIĆ: U zadnje vrijeme, Centru za mentalno zdravlje u Podgorici, javljaju se mladi ljudi čiji je problem alkoholizam. Deset godina, možda i više, Crna Gora je zaboravila na problem alkoholizma jer smo na velika vrata imali ulazak narkomanije u našu sredinu. Sva energija profesionalaca i društva je bila usmjerena ka tom pravcu. Kulturološki, Crnogorci piju. Svako druženje obavljaju uz alkohol. Piće kod muških osoba ne izaziva podozrenje socijalne sredine. Kod žena je to zabranjeno. One trpe jako veliki pritisak. U zadnje vrijeme u Crnoj Gori je primjetno da oko 10 posto žena konzumira alkoholna pića.\nRSE: Da li se to može tumačiti emancipacijom žena, ili socijalnom situacijom koja nije prosparitetna?\nMITRIĆ: Mislim da je u pitanju socijalna situacija, kao i druženje koje odvodi mlade ljude po kafićima koji su na svakom ćošku i koji po čitav dan i noć služe alkoholna pića.\nRSE: Mladi ljudi koji vas se obraćaju za pomoć dolaze sami ili ih dovode roditelji? Da li očekuju da im pomognete da se izleče, ili da im kažete da njihova situacija nije tako strašna, iako jeste?\nMITRIĆ: Ljudi koji nam se obraćaju već imaju oštećenja koja je izazvao alkohol. Uglavnom im je oko 25 godina života. Počeli su rano da konzumiraju alkoholna pića, sa petnaest godina. Obično dolaze sami. Obraćaju nam se i mladi ljudi koji su već zasnovali porodicu i koji već imaju neke svoje, na početku, uspješne firme. Sada već stagniraju i traže pomoć, jer ne ispunjavaju svoje obaveze.\nRSE: Da li su tretmani na kraju uspešni, ili se izleče samo privremeno pa se opet vrate na staro?\nMITRIĆ: Oko 25 posto njih je poslije liječenja u potpunoj apstinenciji. Ostali su još uvijek u procesu. Mnogi, kod kojih ne uspijemo da postignemo apstinenciju, prelaze na druge opojne supstance kao što je druga.\nRSE: Nedavno je u Srbiji sprovedeno istraživanje o vrednosnom opredelenju mladih. Bili ste na čelu dela projekta o rizičnim ponašanjima mlade generacije. Prema tim podacima, 36 odsto mladih opija se barem jedanput mesečno. Može li se govoriti o porastu alkoholizma u Srbiji?\nJUGOVIĆ: Mislim da je alkoholizam uvek bio rasprostranjen. U kompleksu naše društvene krize i bujanju kriminala, kao i drugih društvenih devijacija, alkoholizam se još uvek ne doživljava kao problem. Pored toga postoji i velika kulturološka tolerancija prema pijenju i opijanju. Reagovanja na alkoholizam dolaze tek nakon toga što nastanu ozbiljnije posledice. U sklopu našeg projekta smo mladim postavili jedno od pitanja - navedite broj dana u proteklom mesecu tokom kojeg ste popili pet ili više alkoholnih pića za redom u kratkom vremenskom periodu. To kod najvećeg broja ljudi dovodi do stanja pijanstva. Sedamnaest posto devojaka ili žena je imalo iskustvo sa alkoholom, a 55 posto muškaraca. Iznenadilo me da se u našoj sredini prvi kontakt sa alkoholom događa veoma rano, a znamo da rani kontakt povećava rizik alkoholizma u kasnijim godinama života. Mogu vam reći da sam u istraživanju identifikovao jedan broj omladine koji mi je priznao da je imao prvi kontakt sa alkoholom sa devet godina, a neki i ranije.\nRSE: Zašto baš alkohol, a ne neki drugi poroci, su deo macho kulture?\nJUGOVIĆ: Alkohol je dostupan. On je deo naše tradicije i običaja. Na svim proslavama, rođendanima, žurkama nema druženja bez alkohola. U nekim sredinama mladima koji ne piju govore da nisu dovoljno odrasli, da nisu ušli u svet odraslih. Često je prvi kontakt potaknut kulturološkim razlozima. Svi znamo da je to i početni motiv kod narkomanije. Tu je i znatiželja i pokušaj da se uđe u neki drugi svet, a posebno kada su osećanja loša, kada se živi u jednoj deprimiranoj sredini. Sva tranziciona društva, pa i srpsko-crnogorsko, su rizična društva. U takvim okolnostima uvek je zavisnost bekstvo od društvene realnosti.\n''U mehani sjedim, pijem, pijem rujna vina.\nA stara se majka brine što joj nema sina.''\nOva sevdalinka, koja se često pjeva u jednoj bijelo poljskoj kafani, dokazuje ljepote poroka, ali i tradiciju opijanja, upravo kod mladih. Kafansko sivilo u Bijelom Polju u posljednje vrijeme, kao i zbog nedostatka novca, najčešće zamjenjuje gradski park u kojem maloljetnici ispijaju piva, najjeftinija, u ambalaži od dva litra. Sevdalinka o tome nije ispjevana.\n''Pijem jer nemam posla.''\n''Podržavam to. Da imam para sada bih kupio paket od 16 litara.''\nŠta si time postigao?\n''Da mi bude super.''\nTrgovci kod kojih kupuju pivo i djeca, ne raduju se takvom prometu. Ipak, to je postala pojava, primjećuje prodavačica u jednoj trgovini:\n''To se dešava u zadnje dvije godine. Ranije to nisam viđala. Mnogo ružno. Donesu pivo koje, naravno, moram da naplatim, i to ono najveće, od dva litra. Nasmijemo im se kada izađu i to je sve.''\nU bijelo poljskom Centru bezbjednosti postoji služba za borbu protiv narkotika, ali ne i nadležnost da se bilo šta ozbiljnije preduzme protiv alkoholizma mladih, kaže načelnik te službe, Osman Erović:\n''Na žalost, često se dešava da ih vidimo u obližnjim parkovima, u haustorima i iza zgrada, ali nemamo nikakve nadležnosti vezane za konzumiranje alkohola. Druga strana je tu ružnija. Vrlo je mučno vidjet te mlade ljude kako sa velikim bocama alkohola sjede po parkovima i piju.''\nČetrdeset godina konobarskog iskustva su Gavra naučile da se gost mora poštovati. Iskusni konobar sada je u nelagodi. Djece u kafanama ranije nije bilo:\n''To nije bilo zamislivo, ne zbog propisa. Znalo se ko je mogao da ode u ugostiteljski objekat. Možda je za ovo kriva demokratija.''\nKako se osjećate kada djetetu donosite piće?\n''Meni je neprijatno. Umjetnost je piti alkohol.''\nU toj umjetnosti sve ravnopravnije su i žene. Naravno, emancipuju se, na žalost, i djevojčice. Može li dama da pije pivo?\n''Što da ne.''\n''Alkohol je usko povezan i sa korištenjem narkotičkih sredstava. Uglavnom ih uzimaju u kombinaciji. Kada ne mogu da dođu do novca kako bi kupili drogu, konzumiraju veće količine alkohola u kombinaciji sa nekim tabletama.''\nA djeca kažu…\n''Treba da shvatiš da i mi po nekada treba da se opustimo.''\nPomaže li vam alkohol?\nKoliko tvojih drugara pije?\n''Dva posto je onih što neće da piju namjerno.''\n''Bolje je piti, nego se drogirati.''\nSevdalija se ne slaže. On je sklon tradicionalnom gledanju i poručuje roditeljima:\n''Pokraj čaše, pokraj flaše, pokraj rujna vina\nTu ćeš naći stara majko svog nesrećnog sina.''\nRSE: Da li i vama vaši pacijenti često kažu da piju da bi se opustili?\nMITRIĆ: Da. Zna se da alkohol blokira centre za strah u mozgu. Pod uticajem alkohola su nekako smireniji, lakše donose odluke i lakše preduzimaju izvršenje tih odluka. Alkohol, na izvjestan način, tu napetost opusti, a često i strah od svakodnevnice koji je prisutan. To može da bude strah od škole, od socijalne sredine, strah od nemogućnosti ispunjenja nekih želja.\nRSE: Govorili ste o mogućnosti postojanja jednog mentaliteta, da ne kažem alkoholne kulture. Kažu da ako u jutro u Crnoj Gori naručite u restoranu kafu bez loze, konobar vam kaže kakva vam je to kafa bez loze. Da li je to još uvek aktualno?\nMITRIĆ: Mislim da je to rjeđe zbog finansijskih razloga. Ljudi nemaju mogućnosti da mnogo troše u lokalima. Uglavnom ljudi u godinama naruče kafu i piće. Dešava se da u ranim jutarnjim časovima vidim ljude koji imaju žestoko piće pred sobom. Mala je platežna moć, a želja za alkoholom je velika. Zbog toga često piju pića privatne proizvodnje koja su sumnjivog sastava i kvaliteta.\nRSE: Pre nekoliko godina u Nišu je četrdesetero ljudi umrlo zbog toga. Šta mladi najčešće navode kao uzrok i zbog čega sve češće posežu za alkoholom?\nJUGOVIĆ: Faktori rizika se veoma često koncentrišu na porodicu. Porodica je u mnogo čemu najveća žrtva alkoholizma. Ono što je najtragičnije, porodica u kojoj ima alkoholizma stvara nove alkoholičare. Ni svako rizično ponašanje neće odvesti u alkoholizam. Bitna je sklonost ka piću. Ta sklonost može da dovede i do bolesne zavisnosti. Moje istraživanje nedvosmisleno pokazuje da mladi koji žive u porodicama gde je bilo čestih problema zbog opijanja roditelja, tri puta češće piju alkohol, nego mladi koji žive u porodicama gde nema alkoholičara. Mladi koji žive u porodicama sa hroničnim porodičnim nasiljem, dva do tri puta više konzumiraju alkohol. Mislim da to nedvosmisleno govori da je porodica temelj.\nRSE: Pretpostavljam da ste naišli i na slučajeve alkoholizma mladih koji dolaze iz stabilnih porodica. O čemu se radi u tom slučaju?\nJUGOVIĆ: Ima i toga. Na pitanje - da li je neko od vaših roditelja imao česte probleme zbog pića - 20 procenata na ovom uzorku je reklo da im je otac imao čestih zdravstvenih ili psiholoških problema zbog pića. Majka je navedena u 1,7 posto slučajeva, a otac i majka u 2,4 posto. To ne znači da u onim porodicama gde nema problema sa alkoholom ne dolazi do opijanja. Mislim da se trebamo vratiti kulturološkim razlozima, korenima i pritisku socijalne sredine. Tu se radi o zabludama da alkohol stvara sigurnost, samopouzdanje, da razbija nesanicu, da postiče kvalitetnije seksualne odnose, što je jako važno za mlade, da je hranjiv, da zagreva organizam, da je lek. To su sve stavovi koji postoje u javnosti, naročito kod mladih koji nisu izgradili neke životne stilove i navike. Alkohol samo privremeno opušta, samo privremeno umanji stres, ali pri dužem konzumiranju alkohol dovodi do telesnih, radnih, profesionalnih i psihičkih promena.\nRSE: Čuju se i vrlo ozbiljni saveti da crno vino koristi ljudima koji imaju srčanih problema, da je dobro za pročišćavanje krvnih sudova, da žestoka pića pomažu ljudima sa slabom cirkulacijom. Koliko se u vašem stručnom okruženju suočavate sa odobravanjem takvog pristupa?\nMITRIĆ: Takav pristup ne odobravamo. Žena je naišla na članak u novinama koji kaže da 200 ml crnog vina, ili dve čaše žestokog pića, dnevno potpomažu vaskularni sistem čovjeka. Znamo da ukoliko čovjek svakodnevno uzima piće, vrlo brzo postane alkoholičar i vrlo brzo postane zavisnik.\nRSE: Specijalnu vrstu vina Francuzi daju deci da piju.\nU kojoj meri siromaštvo i ekonomski status utiču na to da mladi sve češće piju? Slučaj siromašnog Bora i bogate Skandinavije.\nAlkoholizam kao potraga za identitetom ili bekstvo od stvarnosti, pogotovo za mlade koji nemaju perspektivu. Bor, nekada jedan od najbogatijih gradova Srbije, sada je jedan od najsiromašnijih.\n''Pijem iz dosade, ili zbog poroka, ko zna.''\n''To mi je jedina razonoda jer nemam šta drugo da radim. Šta će mladi u kafiću da rade nego da piju.''\n''Nema se para za drugo. Alkohol je nekako najjeftiniji. Najlepši je provod kada malo popiješ.''\n''Misle da tako mogu da pobegnu od stvarnosti.''\nTi si srednjoškolac. Kakva je po tebi stvarnost?\n''Surova i teška. Nema se para. Ne možeš da kupiš ni farmerke. Tri meseca moliš kevu i ćaleta da ti kupe jedan duks. To je neizdržljivo i strašno.''\nA kada je džeparac nedovoljan?\n''Kada se nema para za kafić, ulica je najbolje rešenje ako hoćete da popijete za male pare.''\n''Skupi se grupica i svako da koliko ima. Uđe se u neku prodavnicu i kupi se alkohol. Pije se po školskim dvorištima.''\nKako izgledaju žurke danas?\n''Žurke se svode na to da bude prilično pića i zezanja.''\nIz Zdravstvenog centra u Boru upozoravaju da više od 30 posto mladih ljudi u dobi između 14 i 26 godina zloupotrebljava alkohol. Ističu i to da je izuzetno opasna činjenica da se alkohol konzumira u kombinaciji sa tabletama, pa je bilo i nekoliko slučajeva da su mlade izvalačili iz kome. Za nove generacije alkohol je jedan od načina da pobegnu od stvarnosti. Oni, samo na osnovu priča roditelja, znaju da su bila i neka bolja vremena.\n''Po pričama starih i moga oca, kada je bio u mojim godinama, bilo je bolje. Imao je novca i svega. Imao je i kola.''\n''Volim igru, duhovit razgovor, širok smeh,\nzvonke glasove i ljude kada sa čašom u ruci\nzaborave sivi, spoljni svet i postiču svoj mozak šalom i ludostima.\nAli uz sve to, odlučio sam da popijem tek po koju čašu.'',\nporučuje Džek London.\nAlkoholizam je veoma rasprostranjen i u bogatim zemljama kao što su skandinavske.\nEsa Esterbari, istraživač u švedskom Nacionalnom institutu za zdravlje, kaže da čak 90 odsto mladih ima iskustva sa alkoholom. Od toga se 60 procenata dečaka i 40 odsto devojaka opilo barem jedanput.\nESTERBARI: U Švedskoj je najveći problem pijanstvo mladih, a ne učestalost u konzumiranju alkohola. Naime, ljudi u ovom delu Evrope ne piju često, ali kada to čine uglavnom se napiju jer ne kontrolišu količinu unetog alkohola, čak i mladi ljudi. U Finskoj, na primer, među populacijom od 15 i 16 godina, 15 odsto devojaka je pilo najmanje tri puta u poslednjih mesec dana, kao i 17 procenata dečaka. U Švedskoj je situacija još gora. Dvadeset i dva odsto devojaka i 27 procenata dečaka, iste dobi kao u Finskoj, je konzumiralo alkohol. Najveći broj maloletnika koji piju zabeležen je u Irskoj i Velikoj Britaniji.\nRSE: Zanimljivo je da devojčice piju skoro kao i dečaci.\nESTERBARI: Da, u tom periodu je manje-više ista stopa. Međutim, kako odrastaju opada broj žena koje konzumiraju alkohol, jer kada dođu u dvadesete godine sve više razmišljaju o porodici i deci.\nRSE: Šta je ključni razlog da mladi masovno piju?\nESTERBARI: Veoma je teško reći šta je ključni razlog. Znamo, na primer, da u Finskoj i Švedskoj ljudi ne piju uz jelo, tako da se brzo napiju. Konzumiraju alkohol u slobodnom vremenu sa ciljem da se napiju.\nRSE: Na Balkanu je delimično razumljivo zašto mladi piju, jer nemaju perspektivu, i onda pokušavaju da nađu izlaz u alkoholu. Ali u bogatim zemljama kao što je Švedska to verovatno nije razlog, možda znatiželja ili dokazivanje pred devojkama?\nESTERBARI: Da, znatiželja i oponašanje životnog stila odraslih. Na primer, prema nekim istraživanjima, veći broj konzumenata alkohola je među višim društvenim slojevima. Kada je reč o mladim alkoholičarima oni dolaze iz svih slojeva, što potvrđuje i činjenica da skoro 90 procenata mladih u Finskoj i Švedskoj ima iskustva sa konzumacijom alkohola. Od toga, 60 odsto mladića i 40 procenata devojaka bilo je barem jedanput pijano.\nRSE: Na koji način društvo nastoji da se bori protiv ovog problema?\nESTERBARI: U skandinavskim zemljama još uvek su viši porezi na alkoholna pića nego u ostatku Evrope. U Finskoj, u mnogim standardnim prodavnicama, nije mogući kupiti vino i žestoka pića. Tu je naravno i mnoštvo programa koje organizuje država u cilju edukovanja mladih da ne konzumiraju alkohol. Generalno govoreći, bez obzira na ove nepovoljne podatke, broj mladih koji piju opao je tokom devedesetih godina prošlog i početkom ovog veka, između ostalog i zbog visokih taksi na piće kao i veće pažnje koju roditelji posvećuju deci. Kakav će biti trend u budućnosti, teško je reći, jer je zbog ulaska u Evropsku uniju Švedska morala prošle godine da smanji takse na piće.\nRSE: Različiti su razlozi što ljudi piju, a piju i u bogatim i u siromašnim zemljama sveta. Kako komentarišete švedsko iskustvo da ljudi piju, ne iz gušta, već što im je cilj da se napiju?\nMITRIĆ: Mi u siromašnim zemljama želimo da zaboravimo svakodnevnicu. Oni piju iz obijesti jer traže neki novi izazov u alkoholizmu. Mnogo lakše ga je tražiti u alkoholu nego u nekoj drugoj supstanci. Oni piju da se napiju. I kod nas se sada dešava da ljudi piju da se napiju. Obično uzimaju pivo i miješaju ga sa tabletama da bi što prije dobili efekt pijanstva. Mislim da je glavno zadovoljstvo kod nas da se napijem i da pobjegnem od stvarnosti.\nRSE: Više nema gušta?\nMITRIĆ: Praktično, više nema gušta.\nRSE: U skandinavskim zemljama, mladi piju iz znatiželje i da bi oponašali odrasle, a među odraslim, najveći broj onih koji konzumiraju alkohol je iz viših slojeva.\nJUGOVIĆ: Mislim da ova priča jasno pokazuje da imamo različitih tipova opijanja i različitih tipova alkoholičara. U alkohologiji je upravo poznato nordijsko opijanje i nordijski tip alkoholizma. Naš tip alkoholizma spada u mediteranski. Mediteranski tip alkoholizma, generalno, se odlikuje stalnim dolevanjem i netrežnjenjem u više dana. Nordijski tip, koji je prisutan i u Nemačkoj, se odlikuje time da se pije za vikend i da su ljudi konstantno pijani za čitav vikend. Onda se u ponedeljak na poslu pojave relativno sveži. Imamo različitih tipova opijanja i različitih tipova alkoholičara. U tom smislu moraju da postoje i različiti tipovi prevencije i različiti tipovi lečenja alkoholičara.\nRSE: Da li kao razlozi prevladavaju ekonomski faktori i odsustvo perspektive, ili znatiželja, društveno dokazivanje, dokazivanje dečaka pred devojčicama? Uzori im mogu biti i uspešni ljudi koji takođe konzumiraju alkohol. Koji razlozi prevladavaju na Balkanu?\nJUGOVIĆ: Teško je reći da je jedan uzrok dovoljan. U savremenoj alkohologiji kažu da postoji trijas: čovek i njegova generalna sklonost ka piću, sredina i sam alkohol. Zbog toga se alkoholizam događa u svim zemljama sveta. Sam alkohol je supstanca koja ima sposobnost da izazove sklonost ka alkoholizmu. Svi ti faktori jesu okidači, ali je jako bitan društveni milje u kome se alkoholizam javlja. Jedan širi milje čini našu sredinu rizičnijom da dođe do razvoja alkoholizma. Svi drugi elementi, kao kulturološki, se svakako dodatno nadovezuju na jedan širi milje u kojem danas živimo. Sve to što ste rekli je apsolutno tačno i teško se može precizno statistički izdvojiti šta je i koliki okidač. Danas u savremenoj nauci preovladava faktor rizika a sve navedeno spada u faktore rizika. Što ima više faktora rizika u odnosu na nekog pojedinca, veća je vjerovatnoća da će doći do zavisnosti.\nRSE: Kada ste razgovarali sa ispitanicima, pitali ste ih koji su razlozi zbog čega piju. Pretpostavljam da su iskreno odgovarali. Da li su svesni posledica?\nJUGOVIĆ: Jedan deo jeste, a drugi nije, upravo zbog kulturoloških zabluda koje postoje o alkoholu. Kada sam ih pitao zašto piju, razlozi su bili: radoznalost, druženje, kao i muški modeli ponašanja. Kada sam vodio studente u Institut za mentalno zdravlje u Beogradu da vide kako alkoholizam izgleda, predstavila im se jedna porodica koja je bila na lečenju. Žena je priznala da je posle dvadeset godina braka shvatila na koji način je ona održavala alkoholičarski, patološki bračni sistem. Kada je počela da se zabavlja sa svojim budućim mužem, nije joj bio zanimljiv muškarac koji ne pije. I deda i otac su bili pravi alkoholičari. Imala je jedan model muškarca i bio joj je poželjan samo onaj muškarac koji pije. Tek posle dvadeset godina braka, kada je taj muškarac ušao u kriminal, kada je došlo do fizičkog nasilja nad njom, shvatili su da treba nešto poduzeti. Dvadeset godina je užasno veliki period i užasno strašne stvari su im se u životu desile.\nRSE: Pretpostavljam da ste ispitanike pitali da li su svesni posledica i da li imaju nameru da prestanu?\nJUGOVIĆ: Ovo istraživanje je bilo vezano za rizična ponašanja. Jedno od pitanja je bilo - da li ste imali neke posledice u smislu zapostavljanja porodičnih ili radnih obaveza zbog konzumiranja alkohola. Osam posto devojaka i 27 posto mladića je jednom u životu zapostavilo porodične i radne obaveze zbog pijanstva. To je podatak koji sam dobio u ovom istraživanju. U odnosu na strukturu srpske omladine koja je bila zastupljena u ovom istraživanju, mogu vam reći da su podaci vrlo očekivani, da su porodične i druge obaveze najviše zapostavljali nezaposleni, zatim studenti i srednjoškolci, a najmanje zaposleni.\nRSE: Zašto žene u poslednje vreme sve češće piju, ili su i nekada pile samo se o tome nije govorilo?\nMITRIĆ: To je zbog češćeg izlaženja žena u društvo i veće dostupnosti alkohola. Kod nas se priča da su žene privrženije alkoholu nego muškarci. Češće postaju zavisni od alkohola i teže ih je liječiti. Trijas koji izaziva alkoholizam su ličnost, sa svim svojim slabostima, socijalna sredina i alkohol.\nRSE: Da li je i dalje prisutan stereotip da muškarac, kada se napije, izgleda kao muško, a da je veoma ružno videti pijanu ženu?\nJUGOVIĆ: Zbog velike tolerancije društva prema pijanstvu kod muškaraca, često se kod njih ne primećuje da su alkoholičari, čak i od strane ljekara. Zbog toga oni dolaze na lečenje u kasnijoj fazi alkoholizma. Žene više pribegavaju piću u zatvorenim prostorima i u kući. Sada mlađi ljudi na žurkama piju jednako, bili muškarci ili žene. Žene ipak više konzumiraju alkohol u kući, dok muškarci piju i van kuće, u kafićima, i šetaju pijani po ulicama. Kulturološka sredina ne vrši toliki pritisak na muškarce i zbog toga se kod njih tek kasnije primete oblici oboljenja od alkohola.\nU Hrvatskoj više od 15 posto petnaestogodišnjaka konzumira alkohol. Stručnjaci upozoravaju da društvo, umjesto da sprečava, i dalje njeguje kulturu alkohola.\n''Nekada znam popiti pivo.''\n''U ožujku će mi biti 16.''\n''U 8. razredu. Neki su počeli i ranije, u petom razredu.''\n''U razredu nas je 36, a sigurno više od pola ih pije.''\nŠef Odjela za stacionirano liječenje od alkohola, primarijus Srđan Marušić, u zagrebačkoj bolnici Sestara milosrdnica, potvrđuje da više od 60 posto petnaestogodišnjaka u Hrvatskoj konzumira alkohol:\n''To su podaci koji mogu zabrinuti, jer je poznato da od deset petnaestogodišnjaka koji imaju susrete sa intoksikacijom alkohola će barem trojica u kasnijoj fazi života postati ovisnici o alkoholu. Zabrinjava i to da sve češće na bolnička liječenja dolaze mladi ljudi kojima je 24 godine života. Unazad dvadeset godina to nije bio slučaj.''\nIz kojih porodica najčešće dolaze takvi mladi ljudi?\n''Nema to nekih posebnih mjerila, to nije uzročno vezano. Pokazuju veću mogućnost ovisnosti o alkoholu oni kod kojih već postoji neko u obitelji koji je ovisnik o alkoholu.''\nKafić u središtu Zagreba. Devetnaest sati uveče. Konobarica Sanja najviše piva odnosi gostima mlađim od dvadeset godina:\n''Dečki su uglavnom sa pivom u ruci, a curice vole kokteliće i mješana pića, sladunjave votke miješane sa sokovima.''\n''Danas je trend izlaziti vikendom i ubiti se od pića.''\nDečki i cure iz Prve zagrebačke gimnazije:\n''Pijem kada se želim osjećati kao da lebdim.''\n''Pijem na zabavama i rođendanima. Ne pijem baš osam litara votke da ne znam za sebe, ali tek toliko da sam sretan.''\nDa li vaši roditelji znaju da uzimate alkohol?\n''Oni znaju da idemo van, ali sigurno ne misle da pijemo sokiće. Znaju da popijemo nešto. Znam da ne smijem doći pijani doma. Kada bih došla doma pijana, ko zna gdje bih završila. Kada me roditelji pitaju šta sam popila, kažem pivo ili dva. Ne lažemo toliko roditelje jer oni znaju da je u ovo vrijeme svima sve dostupno.''\nJedna mama čije kćerke Mirta i Marta imaju tek 9 i 10 godina, zgrožena je gradskim prizorima petkom i subotom:\n''Petkom uveče se ide u kafić Mambo. Cure kupuju u dućanu male Pelinkovce i mala alkoholna pića, ne kupuju litru. Ispred dućana ih popiju i tako ljuljajući se odu u Mambo. Njima nije više od četrnaest godina. To rade cure, ne dečki.''\n''Ja sam svoje dijete dala na sport. Pet godina trenira hokej na ledu. Bolje je da se bave sportom, nego da im je dosadno. Ne treba ih gurnuti na ulicu da se zabavljaju i traže sebi društvo.''\nSvega šest posto Hrvata nikada ne pije, 94 posto su redovni ili povremeni potrošači alkohola. Među njima je 15 posto pravih ovisnika. Osim nedovoljne preventive u kući i školi, za alkoholiziranost nacije doktor Marušić okrivljuje cijelo društvo:\n''Ovo društvo podržava opijanje kao način društvenog ponašanja. Nema niti jedne manifestacije zabavnog karaktera gdje nisu prisutne reklame naših poznatih proizvođača piva. To je loše jer se stvara jedan loš identifikacijski model. Društvo te na neki način poziva da konzumiraš alkohol.''\nI u Bosni i Hercegovini oko 60 odsto mladih je probalo alkohol, a oko 30 procenata se povremeno opija.\n''Mislim da je alkohol previše zastupljen među mladima. Svako maloljetno lice može da nabavi alkohol i da ga kupi bez problema u prodavnici.''\nŠta je to što mlade nagoni da piju?\n''Na jedan način da bi se dokazali, a na drugi način možda su to problemi među roditeljima ili u porodici.''\n''Ne vjerujem da je alkohol jedna tradicija, već da u alkoholu nalaze neko rješenje.''\nPsiholog Srđan Puhalo:\n''To je sve tradicija koja je užasno bitna na ovim prostorima. Mladi to vrlo često pokupe iz svoje porodice u kojoj se puši i pije alkohol. Ne može ni jedno slavlje, ni jedno okupljanje ljudi da prođe bez alkohola ili cigareta. Veći si i bolji domaćin ako imaš više rakije.''\nKatastrofalna je činjenica da iz dana u dan raste broj mladih koji su prvi put probali alkohol, kaže Arif Smajičić, predsjednik Izvršnog odbora Saveza za borbu protiv alkoholizma Bosne i Hercegovine:\n''Mladi ne počinju uzimati alkohol jer je to ugodno. Po pravilu, 95 posto njih izjavi da je prvo iskustvo bilo jako neugodno. Pravilo ponašanja ih navodi na ponovno uzimanje alkohola.''\nDa li si ti probao alkohol?\nKakav je osjećaj kada se pije?\n''Fin, ako se ne popije mnogo. Ako se popije puno onda nema osjećaja.''\n''Osjećaj nije ništa posebno. Samo se čovjek malo više opusti i uradi neke stvari koje možda ne bi uradio da je u trijeznom stanju.''\nŠta je to što se najviše pije?\n''Domaće pivo najčešće.''\n''Najviše to zavisi od toga koliko imam novca. Mlađi piju pivo. Ženski svijet uglavnom pije vino.''\nRoditelji su, smatraju psiholozi, jedna od najbitnijih karika u odrastanju mladih. Oni bi trebali svojim primjerom pokazivati kako se može živjeti i bez alkohola. Radeći anketu, većina roditelja nije ni htjela da priča o alkoholizmu kod mladih, a neke razloge pronalaze u situaciji u našem društvu.\n''Škola je izgubila autoritet, fakulteti takođe. U porodici roditelji gube autoritet zbog materijalne strane.''\nU bosansko-hercegovačkom Savezu za borbu protiv alkoholizma nastoje mlade uputiti u druge vode kao što je sport i provođenje slobodnog vremena u raznim kulturnim aktivnostima. Mnogo vremena se ulaže i u edukaciju u borbi protiv zavisnosti od alkohola, kaže Arif Smajičić:\n''Držim da su škole stub prevencije i mislim da se tome polaže vrlo malo vremena.''\nSlična je situacija i na Kosovu. Najveći broj klijentele u prepunim kafićima u glavnom gradu Kosova su mladi ljudi. Tokom današnjeg dana sam obišao nekoliko najfrekventnijih prištinskih kafića i najmnogobrojnija klijentela su bili mladi. Koliko se u prolazu moglo uočiti, vrlo je mali broj onih koji su ispred sebe imali čašu alkoholnog pića. Da li je to prava slika?\n''Alkohol se upotrebljava van mere'', kaže dvadesetogodišnja devojka koja misli da se alkoholizmom ništa ne rešava, već da se beži od problema.\n''Mnogo se koristi alkohol'', kaže momak od 18 godina. Ističe da se sa alkoholom počinje kao iz šale, da bi kasnije mnogi poklekli i nastavili da piju.\n''Alkohol se često naručuje. Kod nas ima dosta mladih iznad 18 godina, ali se alkohol ne konzumira baš mnogo'', kaže vlasnik jednog kafića prepunog mlađarije.\nU regionu postoje specijalizirane službe koje se bave bolestima zavisnosti, među koje spada i alkoholizam. Kakva je situacija u Prištini? Na psihijatrijskoj klinici se bave pitanjem zavisnosti. Na ovom pitanju se na organizovan način, stvaranjem posebnog odelenja na toj klinici, jedinoj koja se bavi pitanjem bolesti zavisnosti od narkomanije i alkoholizma, počelo raditi od sredine prošle godine. Personal psihijatrijske klinike od novembra prošle godine je treniran i pripreman od strane američkih stručnjaka u vezi sa bolestima zavisnosti. Po prvi put na Kosovu se upotrebljava lečenje akupunkturom, metodom koja se pokazala veoma uspešnom u oko stotinjak zemalja. Na Kosovu, na žalost, ne postoje statistički podaci o broju zavisnih od alkohola. U povećanju je broj zavisnika, a među njima je značajan broj mladih. Šta je uzrok pojavi alkoholizma, ali i drugih bolesti zavisnosti uopšte, kod mladih posebno? Alkohol je materijal koji otklanja moru i košmar i koristi se uglavnom za privremeni izlazak iz situacija koje izazivaju takav stav. Sadašnja situacija na Kosovu je predisponirana za stanje depresije, na šta utiče nemogućnost zapošljavanja, problemi u porodici i drugo. Prema nekim podacima, koje imaju na psihijatrijskoj klinici, prvo suočavanje sa alkoholizmom, ali i narkomanijom, je na Kosovu u uzrastu između 13 i 14 godina starosti.\nRSE: Razni programi prevencije ne daju baš velike rezultate. Imate li utisak da raspadom tradicionalnih sistema vrednosti, u tom kontekstu i porodice, porodica ne igra onu ulogu kontrolora koja može da odigra značajnu ulogu u pomoći onima koji piju?\nMITRIĆ: Po svim mjerilima, ono što dovodi do zavisnosti je problem u porodici. Na drugom mjestu su problemi na radnom mjestu, ili u školi, a tek na trećem mjestu su socijalni i profesionalni problemi. Ako uspijemo da povežemo porodice koje imaju sličan problem sa alkoholom, mogu se postići mnogo bolji rezultati u samoj prevenciji. Tu je bitna i edukacija o tome šta alkohol izaziva u organizmu, od simptoma koji su u sferi psihičkog i socijalnog ponašanja, do simptoma koji su u sferi oštećenja tjelesnih organa.\nRSE: Znamo da je limitirano reklamiranje cigareta. Alkohol se u priličnoj meri reklamira. Kako mladi reaguju sa stanovišta nekih zabrana? U Americi je zabranjeno točenje alkohola na javnim mestima do 21. godine života.\nJUGOVIĆ: To je još samo jedan dokaz globalnog društvenog cinizma. To se odnosi i na pušenje. Po čitavom Beogradu su vrlo provokativne reklame za cigarete, a dole piše - pušenje je štetno po zdravlje. Neka rigidni socijalna kontrola, ili neki model prohibicije, koji su jedan od poznatih modela prevencije, nisu se pokazali najuspešnijim ni na globalnom ni na mikro planu. Čuvena prohibicija u Americi dvadesetih godina prošlog veka je rodila i mafiju. Prohibicija je bila poznata i u Finskoj od 1912. do 1920. godine. Danas u svetu postoji dosta proklamatora nekih modela prohibicije, naročito u arapskim zemljama, ali se pokazala kao nedelotvorna. Drugi model prevencije, koji se češće sreće, je model delimične prohibicije koji ima za cilj da se smanji dostupnost alkoholnih pića. On se ostvaruje putem odstranjivanja alkohola iz kantina i preduzeća, određivanje vremena za točenje alkohola, zabrane prodaje alkohola u nekim prodavnicama, ili zabrane točenja do 21 godine života. Mislim da to jeste jedan dovoljan model, ali da nije adekvatan. Za mlade je mnogo bitnije primeniti neke druge modele prevencije koje bi smo možda nazvali modelima tretmana obraćanja i modelima informisanja i edukacije, koji je naročito bitan. Mislim da model edukacije može da ima više nivoa. Na primer, u školama, pri nekim predmetima koji se dotiču alkohola, a to može biti biologija, hemija ili književnost, nastavnici mogu vrlo lako da provuku problem alkoholizma i da kažu o svim njegovim štetnim i negativnim posledicama. Moramo da budemo i realni. Pijenje je ipak deo našeg svakodnevnog života i bila bi utopija kada bi smo rekli da će alkohol nestati. Mnogo je važno da se na mlade prenese nešto što bi se zvalo vodič za odgovorno pijenje. To znači da mlade treba naučiti da vode računa o tome koliko čega su popili, kako da piju, na koji način da piju, da je potrebno pri tome da jedu hranu sa dosta proteina, da ne voze u pijanom stanju, da nikad ne piju sami, da kada prave žurke alkohol ne treba da bude centar njihovog druženja i aktivnosti.\nRSE: Dakle, legalni aspekti i edukacija. Koliko društveno otuđenje stvara vakum u kome je prilično plodno tlo za širenje alkoholizma? Da li je alkoholizam refleksija nekih dubljih društvenih poremećaja?\nMITRIĆ: Mislim da alkoholizam jeste refleksija nekih dubljih poremećaja. To je otuđenje ljudi jedan od drugoga. Čovjek smanjuje socijalno funkcionisanje i postaje asocijalan radi opterećenja na radnom mjestu, radi odgovornosti, radi trke za zaradom. U bogatim zemljama ih nazivamo vikend alkoholičari. Oni počinju da piju u petak uveče, nastavljaju u subotu, a nedjeljom se trijezne i spremaju kako bi u ponedjeljak bili sposobni za rad i normalno finkcionisanje.\nRSE: Može se zaključiti iz vašeg iskustva da neko ko pije u subotu i nedelju može u ponedeljak biti psiho-fizički spreman za rad?\nMITRIĆ: Obično se napiju u petak večer, u subotu se još malo dolivaju, a u nedjelju se trijezne. Tuširaju se hladnom vodom i uzimaju dovoljne količine sokova. U tome su već istrenirani. Na Zapadu, ljudi kada krenu u kafanu znaju da će se napiti i ne voze svoje vozilo, nego pozovu taksi. To kod nas nije slučaj. Na Zapadu to rade i mladi i stariji ljudi. Oni koji to ne rade često izazivaju saobraćajne nesreće.\nZoran Stanković, šef Dnevne bolnice za porodičnu terapiju i alkoholizam u Institutu za mentalno zdravlje je i član Komisije za prevenciju zloupotrebe psiho-aktivnih supstanci.\n''Sve više je dece koja se javljaju za pomoć. Vrlo često mi sa našeg dečijeg odelenja dobijemo pacijente kod kojih se utvrdi da postoji zloupotreba ili zavisnost od psiho-aktivnih supstanci.''\nKoji uzrast je u pitanju?\n''Reč je o deci od 12 i 13 godina do kasne adolescencije.''\nIz kojeg miljea potiču ta deca?\n''Pošto u Srbiji gotovo da i nema srednje klase, možemo reći da je većina njih iz osiromašene srednje klase.''\nDa li su više zastupljeni dečaci ili devojčice?\n''Mislim da je odnos muško ženski sličan kao i kod odraslih, a to je 1:4. Kod dece je odnos 1:5, a to znači na pet dečaka dođe jedna devojčica.''\nDa li takva deca potiču iz porodica u kojima ima problema sa alkoholizmom? Da li su im roditelji takođe zavisnici?\n''Nije pravilo, ali vrlo često porodice u kojima postoji alkoholizam, bilo majke ili oca, produkuju alkoholizam i kod dece. To je neko trans-generacijsko nasleđe. Ne možemo da govorimo o genetskom nasleđu, ali možemo da govorimo o nasleđu modela ponašanja.''\nKoji su njihovi motivi zbog kojih su se odali alkoholu?\n''Mladi obično neće da traže pomoć sami. Oni nemaju potrebu za tim i najveći broj njih smatra da nije zavisan i da mnogo veću frku prave njihovi roditelji nego što oni zaista imaju ideju da bi trebali da se leče. Dolazak je obično iniciran roditeljskim nagovaranjem da odu na lečenje. Još nisam video adolescenta koji je došao i rekao - doktore ja sam zavisan. Da li mogu da se lečim? Pozvaću i moje roditelje da dođu.''\nDa li postoji neka strategija na nivou države? U decembru je formirana neka komisija u vladi koja je počela sa radom u januaru.\n''Član sam te dotične komisije. To je Nacionalna komisija za alkohol i droge. Tu komisiju imaju gotovo sve države u okruženju. Cilj dotične komisije je da se napravi neka nacionalna strategija, neki akcioni plan za rešavanje problema koje izazivaju droga i alkohol, ne samo kod mladih, nego generalno na nivou države. Sledeći sastanak je 15. marta kada krećemo sa celom tom pričom.''\nPrema poslednjim istraživanjima, uz oštećenja mozga i drugih organa, dečaci koji piju rizikuju da im se kada odrastu testisi smanje za polovinu, kaže Daglas Metjus (Douglas Matthews), profesor Univerziteta u Memfisu u SAD-u, koji je bio na čelu jednog od ovih projekata.\nMETJUS: Alkoholizam među mladima u SAD-u je u priličnoj meri rasprostranjen. Prema nedavnom vladinom istraživanju, oko 12 procenata mladih od 12 do 17 godina starosti, napije se barem jedanput mesečno, iako je u SAD-u zakonom zabranjeno da osobe mlađe od 21 godinu piju alkohol na javnim mestima.\nRSE: Šta je glavni razlog da mladi piju? Znatiželja, okruženje u kojem odrastaju, uključujući i oca koji je pijanac?\nMETJUS: Definitivno je veća šansa da se dete iz porodice u kojoj otac pije takođe odluči da konzumira alkohol. U tom smislu, što ranije počnu da piju jasno je da je mnogo veća šansa da kasnije postanu alkoholičari. Dovoljno je za početak u tom ranom dobu da probaju samo čašu vina pa da kasnije postanu zavisni. Mnogi piju i iz znatiželje. U SAD se često alkohol konzumira u kombinaciji sa drugim supstancama, pre svega drogom.\nRSE: Da li je alkoholizam među mladima u porastu, u poređenju sa prethodnim periodom?\nMETJUS: Ta stopa je manje-viša ista, što je sa jedne strane dobro. Međutim, imajući u vidu mnoge programe u školama u cilju odvraćanja mladih od pića, činjenica da se ne smanjuje broj alkoholičara govori da pomenuti napori nisu uspešni. Postoji zakonsko ograničenje, ali ako ga neko prekrši nisu predviđene visoke kazne, tako da je i to jedan od razloga što se ne smanjuje broj konzumenata.\nRSE: Na koji način bi vi pokušali da ubedite mlade koji piju da je u njihovom interesu da to više ne čine?\nMETJUS: Rekao bih im kakve sve dugoročne posledice može da ima alkoholizam po njihov organizam, pre svega po mozak, na primer na sposobnosti pamćenja, rasuđivanja, učenja i mogućnosti da budu produktivan deo društva. Nedavno smo radili istraživanje koje pokazuje da mladići koji konzumiraju alkohol rizikuju da im se smanje testisi za 50 odsto, a time i sposobnost reprodukcije. Naravno, tu su i oštećenja jetre.\nRSE: Da li će u budućnosti mladi biti manje zainteresovani za alkohol i okrenuti se ''modernijim porocima'', kao što je droga?\nMETJUS: Ako uspemo da obrazujemo mlade, kao i roditelje, da budu mnogo aktivniji i prisutniji u svakodnevnom životu svoje dece, postoje dobre šanse da se umanji njihova sklonost ka alkoholizmu. U suprotnom, preti opasnost da broj alkoholičara i korisnika droge među mladima i dalje raste. Moramo mnogo toga da promenimo u našem životnom stilu, u našoj kulturi kako bi smo sprečili negativne konsekvence. Ne samo kao stručnjak, već kao i otac maloletnog deteta, preporučio bih svima da itekako budu svesni toga.\nRSE: Da li će trend u budućnosti onih koji koriste alkohol opadati, ako ništa drugo, ono zbog modernijih poroka? Šta sve konkretno društvo može da učini u Srbiji u menjanju srži društvenog funkcionisanja i društvenih vrednosti?\nJUGOVIĆ: Mislim da ovo što je rekao profesor iz SAD-a jeste suština. Potrebno je da dođe do promene sistema vrednosti, a naročito treba poraditi na porodici, jer zapažanja vaših saradnika iz okruženja i kolege iz SAD-a su upravo fokusirana na porodicu. Haotično porodično okruženje je značajan rizičan faktor, možda i ključni faktor za nastajanje alkoholizma. Kada me pitate o mojoj projekciji, mislim da neće. Ovo je siromašna sredina. Droge su skupe, a alkohol je dostupniji i jeftiniji. Pravi se i privatno. Srbija ima veoma dugu tradiciju u privatnoj proizvodnji alkohola, iako su rakija i kazan reči turskog porekla. Mislim da materijalna situacija većine mladih im ne dozvoljava da tako lako dođu do droga. Alkohola ima u kućama, pravi se privatno i za očekivati je da društvo to stanje neće još dosta dugo prevazići. Suviše smo izbačeni iz normalnih društvenih tokova. Ovo što smo doživeli u poslednjih petnaest godina možemo možda najbolje nazvati društvenom kataklizmom i to vidimo na svakom koraku. Sve institucije su prilično rastrojene. Mali sam pesimista u pogledu da će doći do nekih nabolje promena u životu mladih. Dobro je da se prave neka koordinaciona tela, ali mislim da ono što nama fali u prevenciji poremećaja ponašanja je sistemski rad. Sve to je neki program koji podrži neka nevladina organizacija na kratak period. Mi danas u školama nemamo ono što imaju u SAD-u, ovde još uvek ne postoji svest o tome da je mnogo jeftinije ulagati u prevenciju nego u lečenje. U SAD-u su jasno izračunali da je tri do četiri puta jeftinije ulagati u prevenciju nego u lečenje narkomana. Znamo da se samo tri do deset posto narkomana objektivno izleči.\nRSE: Šta vi kažete vašim pacijentima, na koji način pokušavate da ih upozorite na opasnost od alkohola?\nMITRIĆ: Prvo pokušavam da utvrdim uzrok alkoholizma, a onda pokušavam da promijenim ponašanje. Pri konzumaciji alkohola vrlo brzo dolazi do promjene karaktera. Samom promjenom karaktera kod mladih ljudi dolazi do asocijalnog ponašanja, i u trijeznom i u pijanom stanju, samo što je veći stepen izraženosti u pijanom stanju. Samo pojačavanje polne želje, a smanjenje potencije, izaziva promenu ponašanja.\nRSE: Da li će činjenica koju su istražili u SAD-u, da se kod onih koji piju testisi smanje za pola, macho muškarce sa Balkana pokolebati kada je reč o alkoholu?\nMITRIĆ: To sam sada čuo prvi put. Možda ću tu činjenicu iskoristiti u svome radu. Možda i mi možemo raditi neko takvo istraživanje. Znamo da alkohol izaziva razne poremećaje u tjelesnom zdravlju, ali prvi put čujem da izaziva atrofiju testisa. Time možemo nekome da pojasnimo zašto se kod njega smanjuje moć potencije.\nRSE: Hoće li se stopa alkoholizmu smanjivati u korist modernijih poroka, ili će društvo, a i sami pojedinci, biti sve svesniji kakve sve rizike alkoholizam nosi sa sobom?\nMITRIĆ: Kod nas je primarna cijena. Sintetičke droge su jeftinije, dostupne i lako prenosive. Vrlo često mladi ljudi konzumiraju alkohol i tablete zajedno.\nRSE: Loza i rakija prepečenica nisu mnogo skupe.\nMITRIĆ: Nisu. Mislim da će kombinacija alkohola i sintetičkih droga biti u porastu, što će biti katastrofalno za mlade ljude ukoliko to ne uspijemo spriječiti prevencijom. Mora postojati sistemska prevencija. To sam predlagao prije dvadeset godina i to predlažem i sada, makar to radili volonterski po školama. Dok smo bili mlađi ljekari, povremeno smo to i radili. Mora biti stalna prevencija i edukacija mladih ljudi da ne bi posezali za alkoholom i drogom.


Tanjug 19. februara 2020. 12:54\nSOLUN – U podnožju planine Olimp, vojne vazduhoplovne snage Grčke i Sjedinjenih Američkih Država učestvuju u bojevoj vežbi sa helikopterima za napad, produbljujući odbrambene veze između dveju zemalja.\nGrčka povećava vojnu saradnju i nabavke od saveznika Francuske i SAD, zbog pogoršanih odnosa sa susednom Turskom sa kojom se spori oko morskih granica, vazdušnog prostora i prava na eksploataciju nafte u istočnom delu Mediterana, preneo je AP.\nDanašnja vežba, koju su pratili načelnik Generalštaba grčke vojske i američki ambasador u Grčkoj, održana je tri nedelje nakon što su dve zemlje finalizirale ključni odbrambeni sporazum kojim je američkim snagama provećan pristup grčkim vojnim bazama.\nNakon finansijske krize koja je trajala skoro deceniju, grčka vojska sada unapređuje svoju borbenu flotu F-16 i modernizuje svoju mornaricu, tražeći jače vojne veze sa tradicionalnim saveznicima, kao i sa turskim regionalnim rivalima, uključujući Izrael, Egipat i Saudijsku Arabiju.


Dragan Mesarović i Svetozar Mijailović\nNačelnik odeljenja za civilno-vojnu saradnju Vojske Srbije pukovnik Dragan Mesarović nije krio zadovoljstvo povodom lepog gesta fudbalskog kluba Crvena zvezda.\n- Danas je lep dan za sve članove Vojske koji su ljubitelji fudbala, naročito navijače Crvene zvezde, koji će već od utakmice sa Radom u petak imati priliku da budu Zvezdini gosti što znači da će besplatno moći da gledaju i uživaju u fudbalskim majstorijama našeg najboljeg kluba. Mi smo do sada imala veoma lepu saradnju sa Zvezdom koja je intenzivirana u prethodnih godinu dana kroz posete jedinicama Vojske Srbije, kao i obilaske muzeja Crvene zvezde. Posebno bih istakao prethodne dve akcije koje smo organizovali u poslednjih mesec dana. Prva je poseta omladinaca Crvene zvezde i druženje sa vojnicima koji su na odsluženju vojnog roka u centru za obuku kopnene vojske u Požarevcu, kao i poseta prvotimaca gardi Vojske Srbije i 204. vazduhoplovnoj brigadi. Ove posete su značajne za nas, pre svega podizanja sportske kulture pripadnika Vojske, a smatram da su značajne i za rukovodstvo Crvene zvezde u smislu negovanja tradicija i poštovanja patriotizma kao jednog od uslova motivacije. Zahvalio bih se rukovodstvu kluba Crvena zvezda na ovoj akciji i da poželim da ostala sportska društva i klubovi prate ovaj lep primer - izjavio je pukovnik Mesarović.\nPredsednik Crvene zvezde Svetozar Mijailović ocenio je kao sjajnu saradnju Vojske Srbije i crveno-belih.\n- Jedna veoma dobra svestrana saradnja sa pripadnicima Vojske Srbije. Ovom akciju pružamo mogućnost pripadnicima Vojske Srbije da prisustvuju utakmicama koje naš klub ima. Sa druge strane ova saradnja potvrđuje jedno opredeljenje našeg kluba kao društveno-odgovorne institucije u fudbalu da omogući bolje upoznavanje sa onim što ona radi kroz raznovrsnost saradnje koje smo do sada imali. Pukovnik Mesarović je podsetio da smo do sada imali dosta akcija i podrške prema naporima koje Vojska Srbije čini u smislu društvenog angažovanja kroz ono što naš klub radi. Verujem da i pripadnicima Vojske Srbije, posebno navijačima Zvezde, predstavljaju veliko zadovljstvo rezultati koje Crvena zvezda postiže. Nadam se da ćemo zajedničkim snagama i podrškom našim fudbalerima, postizati rezultate koji će sve obradovati - zaključio je predsednik Crvene zvezde Svetozar Mijailović.


"NOVAK NIJE DOBAR MODEL, ne znam ko će njega da slijedi!" Čuvena američka teniserka bez pardona napala Đokovića, tvrdi da ne poklanja pažnju ženama!? - BIGportal.ba\n19 Avgusta, 2021 19 Avgusta, 2021 0108\nNekadašnja teniserka i legenda ovog sporta Bili Džin King, po kojoj teniski centar na US openu nosi ime, napala je Novaka Đokovića i njegovu organizaciju PTPA. Ona smatra da “Novak nije dobar model” jer ne poklanja dovoljno pažnje ženskom tenisu. Ovo je samo jedan u nizu napada na Novaka Đokovića…\nOna smatra da “Novak nije dobar model” jer ne poklanja dovoljno pažnje ženskom tenisu.\nOvo je samo jedan u nizu napada na Novaka Đokovića i njegovu organizaciju koja ovog meseca slavi godinu dana postojanja.\nPrvi reket sveta je, zajedno sa Vasekom Pospišilom i još 60 tenisera, pokrenuo PTPA prošle godine posle turnira u Sinsinatiju. Bili Džin King kaže da PTPA ima sve preduslove da bude uspešna organizacija, ali…\n– Nikad nisu pričali sa mnom, pa ne znam kakve su im zamisli. Kad sam bila na Vimbldonu, stalno sam zapitkivala ljude, ali niko ništa ne zna. Definitivno su popravili sajt, politički korektno se sada izražavaju, a o ženama pričaju samo kada ih neko pritisne – rekla je Kingova i dodala:\n– To je jedna od kritika na račun asocijacije, jer je isprva bilo priče da samo brani interese tenisera. Ovako nije dovoljno dobro. Imaju oni “teškaše” među igračima, imaju novca, Novak Đoković će definitivno da bude najbolji ikad, što je stvarno važno. Ipak, ne znam koliko ljudi želi njega da sledi!


Novogodišnja rasveta uključena u Knez Mihailovoj ulici | Info | Beograd na Mondu\n"Knez" već zasijao! FOTO 39 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n29.09.2017. / 20:25\nIzvor mondo.rs 29.09.2017. / 20:25\nNovogodišnja rasveta postavlja se širom Beograda, a prvi lampioni zasvetleli su večeras u Knez Mihailovoj ulici.\nNovogodišnji ukrasi u Beogradu trebalo bi da budu postavljeni do sredine oktobra.\nOve godine biće više novogodišnjih svetiljki nego lane i to na 30 lokacija u odnosu na prošlu godinu.\nDA BLJEŠTI! Duplo više lampiona nego lane\nPrvi lampioni večeras su probno upaljeni u Knez Mihailovoj ulici.\nIzvor: MONDO, Lana StošićBr. slika: 5 1 / 5\nIzvor: MONDO, Lana StošićBr. slika: 5 2 / 5\nIzvor: MONDO, Lana StošićBr. slika: 5 3 / 5\nIzvor: MONDO, Lana StošićBr. slika: 5 5 / 5\nNjihovo postavljanje u tom delu grada počelo je jutros.\nNovogodišnja rasveta u Beogradu prošle godine upaljena je već početkom novembra, a gradonačelnik Siniša Mali to je objasnio rečima da će Beograd tokom novogodišnjeg programa primiti rekordan broj turista i da je zato više novca uloženo u rasvetu i program.\nPlanirano je da kompletna rasveta u Beogradu bude uključena u novembru.\n01.10.2017. / 09:47\nbez teksta sam. da nam se ceo svet smeje. rasipnistvo, ludilo, glupost, globalno zagrevanje...u sred jeseni slaviti nocu godinu?!? pare na ovo, a ulice se sad peru jednom mesečno, ako i toliko, grad nikada prljaviji, ižvrljaniji. p.s. neko kao da je namerno pustio "navijače" da uništavaju sve fasade u gradu...\n01.10.2017. / 08:39\nOvima je vec pocela Nova godina. Nakrali se pa jedva cekaju da to proslave!\n30.09.2017. / 17:12\nPašaluk spremno čeka turiste. Žao mi je i ne služi mi na čast ovakav komentar, ali sve što se dešava/sprovodi u našem glavnom gradu, nema nikakve veze sa Srbijom. O srpstvu da i ne govorim...Evropski Tajland, to je sudbina Beograda, tačnije, za to je predvidjen.


Republika / Đoković o narednom rivalu: On ima jedan od najboljih servisa u istoriji tenisa!\nsreda, 9. 10. 2019.| 18:50\nNovak Đoković je nakon osvajanja Tokija odlično počeo odbranu ovog Mastersa. Prvi reket sveta je udelio nekoliko komplimenata o Džonu Izneru uoči međusobnog duela u Šangaju.\nU drugom kolu savladao je Kanađanina Denisa Šapovalova sa 6:3, 6:3.\n- Bio sam "naoštren" od početka, igrao sam koncentrisano i sa odgovarajućim intenzitetom. Uslovi za igru su brzi što odgovara Denisovom stilu– snažni servisi, dobar forhend. Bio sam konstantno agresivan na riternu, ali je on pogađao sjajne udarce, posebno iz servisa. Mislim da je ključni bio brejk na 3:2 u prvom setu. To mi je omogućilo da se "razmašem" i više rizikujem na njegov drugi servis. Drugi set je bio sjajan. On je krenuo mnogo bolje sa brejk loptama, imao sam sreće što sam uspeo da ih spasim. Generalno, dobar nastup, zadovoljan sam- rekao je Đoković.\nĐokovića u četvrtak očekuju dva nastupa, sa Filipom Krajinovićem igra u dublu protiv Džejmija Marija i Nila Skupskog, a u pojedinačnoj konkurenciji protiv Džona Iznera.\n- Uzbuđen sam zbog oba meča. Džon ima jedan od najboljih servisa u istoriji tenisa. Može da pobedi svakoga ako dobro servira i oseća se dobro na osnovnoj liniji i sa volejima. Mislim da će ključno biti koliko servisa mogu da vratim u igru. Što više, to ću imati bolju šansu- rekao je Đoković.\nSrbija Sport Tenis ATP Novak Đoković Džon Izner Šangaj ATP Šangaj\nVelikan se ne postaje, takav se rađaš: Nole pomaže tenisere koji su ostali bez ikakvog novca!\nNije se znalo decenijama: Nećete verovati ko peva u poznatom Šabanovom hitu "Hajde mala da pravimo lom"!


Devetnaest godina od napada 11. septembra: Dan koji je promijenio svijet | Infomedia Balkan\nSvijet | 11.Sep.2020 - 10:02 h\nDevetnaest godina od napada 11. septembra: Dan koji je promijenio svijet\nOko 3.000 osoba je poginulo, a njih 6.000 teže ili lakše ranjeno kada je 11. septembra 2001. izvršen niz terorističkih napada u Sjedinjenim Američkim Državama. Četiri putnička aviona sa relacijama od istočne obale SAD-a prema Californiji oteta su ujutro 11. septembra 2001. godine. Dva putnička aviona skrenuta su prema New Yorku gdje su se zabili u zgrade Svjetskog trgovačkog centra.\nUsprkos pandemiji koronavirusa, najveća američka metropola održaće godišnju ceremoniju u čast gotovo 3000 poginulih u tim najsmrtonosnijim napadima u američkoj istoriji. Minutom šutnje obilježiće se trenutak kad su se zrakoplovi koje su oteli džihadisti zaletjeli u tornjeve blizance Svjetskog trgovačkog centra.\nPorodice žrtava neće kao ranijih godina držati govore nego su svoje govore snimile. Ali moći će se okupiti na mjestu događaja, uz obavezno nošenje maski i poštovanje distance. Nacionalni memorijalni centar i muzej 11. septembra tom će prilikom biti otvoreni prvi put od početka marta.\nDevetnaest godina kasnije, 11. septembar simbol je herojstva Njujorčana. Gradske vlasti ističu da je zahvaljujući njihovoj snažnoj volji grad u posljednjih mjesec dana značajno spustio stopu širenja zaraze virusom, od kojeg je umrlo više od 23.000 građana.


Pogledajte kako izgleda solarna biciklistička staza - Bajsologija\nBajsologija, Izdvajamo 1 / 13.11.2014\nNazvana „SolaRoad“, biciklistička pista je sagrađena na dužini od 70 metara, u gradu Kromeni, severno od Amsterdama.\nTokom prvih 16 dana korišćenja, staza je proizvodila 140 kilovati na sat ili 140 ciklusa pranja veš mašine. Za sada se proizvedena struja usmerava u električnu mrežu, ali bi u budućnosti mogla da bude upotrebljena i za ulično osvetljenje i signalizaciju.


Gušt i dert | Невољена земља\nRe: Невољена земља\nStepskivuk | 08/06/2013, 10:12\nOdlicno pokazuje kako je sreca varljiva kategorija...\nI kako neko ne ume da bude srecan...i pored svih zadovoljstava kojim ga zivot obasjava.\nZnaci, sreca je u malom,onom dovoljnom...za one koji umeju biti srecni.\nDrugima ni Bog ne moze pomoci.\npitija | 08/06/2013, 11:04\nstepski vuče, hvala što si me "pročitao"- potpuno razumeo ono što sam htela da poručim.\npricalica | 10/06/2013, 16:59\nБлагодарим на поучном штиву које је ту да поучи најпре мене.\nmastalica | 10/06/2013, 21:14\nkakav mladic zemlja je jos i dobra, ali to verovatno vi odrzavate ravnotezu svojom energijom i pricama :D\npitija | 10/06/2013, 21:20\nzašto uvek treba izgubiti nešto da bi se to cenilo?\nmerkur | 10/06/2013, 22:40\nOdlicno si primetila i iznela ono o cemu se uglavnom ne prica. Sve vise nezadovoljnih koji preko partijskih i koznakakvih, kockica dobijaju odjednom sve na tacni ne ceneci pri tom nista. I, da, a znas li kako takvi obicno umeju da ti sole pamet po pitanju tvoje "neuspesnosti"?\nvioleta | 11/06/2013, 01:47\nhvala Bogu, ima i onih drugih, koji ne kukaju nego cene i cuvaju ono sto imaju. Sreca je mala, varljiva i mnogi uopste i ne umeju da je prepoznaju. Super ti je prica!\nlrrh | 11/06/2013, 09:23\nZalosno je sto neki ne umeju da cene ono sto dobiju i sto cesto srecu izjednacavuju sa materijalnim vrednostima. Sreca je svuda oko nas, samo treba otkriti u kom obliku nam se pruza.\nMoram da prokomentarisem i nesto u vezi ,,Roland Garosa". :) Neki smo srecni i preko TV-a kad odgledamo koji kvalitetan mec zajedno sa porodicom u skromnoj kucici :)\npitija | 11/06/2013, 21:09\nlrrh slažem se a naročito sa delom za tenis kad nas naši teniseri nasekiraju ili obraduju pa o tome pričam sa decom, pa sa mužem, sestrom, majkom, kolegama.... sa svim generacijama itd.\nluna71 | 24/04/2014, 21:07\nОдличан текст...јако добро си описала како људи не знају шта је заправо срећа...и како мало цене оно што имају...све је постало роба...и људи су постали роба...само је новац важан, што је тужно...


PROJEKTI Nastavlja se energetska obnova zgrada u TK\nPlanirano je da se 545.000 KM utroši na obnovu kotlovnica, a skoro 750.000 KM na obnovu fasada i stolarije. Rok za prijavu je 15. decembar\nElektrotehnička škola u Tuzli: Trenutno se mijenja stolarija i postavlja termoizolacija\nŠkolske zgrade zimi su, zbog dotrajalosti i slabe izolacije, posebno izložene velikim gubicima energije pa troše ogromne sume za grijanje.\n- Nakon što je objavljen i drugi poziv u okviru prekogranične saradnje, ponovo smo uspostavili saradnju s Centrom za razvoj i podršku na pripremi nove projektne aplikacije. Prva aplikacija se odnosila na obnovu šest škola na području Tuzlanskog kantona, a na drugom pozivu bit će obnovljeno 18 škola - kazala je Erna Kusturica, pomoćnik ministra privrede.\nProcijenjena vrijednost projekta iznosi 1,3 miliona KM, od čega je planirano da se 545.000 KM utroši na na obnovu kotlovnica, a skoro 750.000 KM na unapređenje infrastrukture u školama, odnosno na obnovu fasada i zamjenu stolarije.\nVlada će sufinansirati projekt sa 280.000 KM. U narednom periodu planirano je da se pripremi projektna dokumentacija, a rok za prijavu je 15. decembar. Planirano je da realizacija počne krajem 2019. godine.\nElektrotehnička škola u Tuzli jedna je od škola koje su učestvovale u prvom projektu energetske obnove. Trenutno se na školi mijenja stolarija i postavlja termoizolacija.\n- Napravili smo dva projekta, jedan jeu vezi sa stolarijom, a drugi s fasadom. Kvalitetno se izvode radovi i veoma smo zadovoljni. Vrijednost projekta je skoro 190.000 KM - rekao je Selmir Dadanović, direktor Elektrotehničke škole u Tuzli.\nU drugom dijelu projekta, bit će renoviran krov s fotonaponskim ćelijama, a trebala bi ga finansirati Ambasada Češke. Ćelije će proizvoditi električnu energiju i zagrijavati vodu te bi tako bio samoisplativ.\nDa bi škole učestvovale u ovom projektu, bilo je potrebno da ispune tri uvjeta. Prvi kriterij odnosio se na vrstu energenta koji se koristi za zagrijavanje, a prioritet su bili objekti koji se griju na lož-ulje. Stepen izolacije objekta i dodatna ulaganja u infrastrukturu također su bili jedan od kriterija.\nTuzla Erna Kusturica Selmir Dadanović


KO JE EMILIJA ERDOGAN? Redžepova supruga odbila je da se UDA POKRIVENA, optužuju je da nemilice troši novac! | Svet | Espreso\nDok se o njemu manje-više sve zna, informacija o prvoj dami Turske ima daleko manje\nObjavljeno: 10.10.2017. 21:30h\nU službenu posetu Srbiji stigao je predsednik Turske Redžep Tajip Erdogan, koji je sa sobom poveo suprugu Eminu. Dok se o njemu manje-više sve zna, informacija o prvoj dami Turske ima daleko manje. Žena koja sa Erdoganom već 40 godina deli dobro i zlo u početku nije učestvovala u političkoj karijeri svog muža, a onda se našla u centru lokalnog skandala.\nEmina uskoro postaje član udruženja "Asocijacija idealističke žene". Aktivno delujući u toj službi, upoznala je i svog budućeg supruga, za kog se udala 4. jula 1987, uz veliki otpor Erdoganove majke, koja je insistirala da joj se sin oženi potpuno pokrivenom devojkom, što Emina nije htela.\nA post shared by Emine Erdoğan (@tc_emineerdogan) on Oct 3, 2017 at 11:02pm PDT\nA post shared by Emine Erdoğan (@tc_emineerdogan) on Aug 25, 2017 at 12:03pm PDT\nA post shared by Emine Erdoğan (@tc_emineerdogan) on Aug 21, 2017 at 6:57am PDT\nTAGOVI: Emina ErdoganRedžep Taip ErdoganTurskaŽenaIslamHidžabSamoubistvoRavnopravnost


Da li nas samo čvrsta ruka može spasti od sebe samih - BIGportal.ba\nDa li nas samo čvrsta ruka može spasti od sebe samih\n23 Marta, 2020 1115\nIzvještaji o virusu korona, koji se uvukao u sve dijelove svijeta, svakodnevno na vidjelo izbacuju brojne neodgovorne pojedince koji ne slušaju savjete medicinskih radnika i naučnika već ignorišu izolaciju i na taj način šire virus.\n„Umjesto u izolaciju otišao na posao“, „Doputovala iz inostranstva i nije se prijavila nadležnim službama“, „Potvrđen mu virus pa uhvaćen kako obilazni lokalne kafiće“, „Pretukao zaštitara jer ga je pokušao zaustaviti da izađe iz izolacije“, „Neodgovorni doktori zatajili boravak u Austriji pa proširili virus“…\nOvo su samo neki od naslova koji ovih dana pune novinske stupce širom regiona i svijeta, a koji pokazuju neodgovornost ne samo građana, već čak i pojedinih medicinskih radnika koji bi trebali biti na prvoj liniji odbrane kada je u pitanju zaustavljanje virusa korona.\n“Nemam ja virus”\nSituacija nije ništa bolja ni u BiH gdje svakodnevno dobijamo informacije o tome da se neko nije pridržavao izolacije ili pak da je bio na području na kojem je virus u ekspanziji, ali se nije javio nadležnim službama niti poštuje preporuke medicinskih radnika.\nČak i onda kada su iz svijeta počele da pristižu dramatične vijesti kako se broj oboljelih i umrlih iz dana u dan povećava frapantnom brzinom, ni to nije pomoglo pojedinim nevjernim Tomama da situaciju shvate krajnje ozbiljno.\n–Nemam ja virus, što da sjedim kod kuće – rečenica je koju mnogi ovih dana izgovaraju nesvjesni da se virus i proširio upravo od tih koji su tvrdili da ga nemaju.\nNedisciplina i neodgovornost pojedinaca vidljiva je i nakon što je vlast uvela stroge mjere i zatvorila sve, osim prodavnica za prehrambene proizvode i apoteka.\nZbijeni u redovima\nVeć prvog dana po zatvaranju svih objekata mogli smo da vidimo dugačke redove ispred marketa u kojima su građani stajali zbijeni jedni uz druge, ne mareći za savjete da se treba napraviti razmak od bar jedan metar između druge osobe.\nIma i onih koji ne poštuju pravilo da u radnji smiju biti samo jedna ili dvije osobe, pa pohrle u markete gunđajući „šta ima njima da neko ograničava kad će ući i kupiti nešto“.\nPrimjera je mnogo, od toga da neka osoba, bez obzira što je kod nje ili nekog užeg člana porodice potvrđen virus korona, ode u firmu da pozdravi radne kolege, ili odšeta do banke, pošte i slično, pa do onih koji uopšte ne preduzimaju nikakve mjere predostrožnosti kako bi zaštitili sebe i druge.\nA, onda, kada im se desi nešto loše, obično za sve krive državu i vlast.\nPrevršili svaku mjeru\nDa su neodgovorni pojedinci prevršili svaku mjeru nedavno je upozorila i predsjednica Srpske Željka Cvijanović, koja je poručila da je potrebna gvozdena disciplina i stroge sankcije kako bi se izborili sa izazovom koji je stavljen pred nas.\nProfesori, sociolozi i psiholozi iz cijelog svijeta već danima upozoravaju da su nekada represivne mjere jedini način da se spasimo od sebe samih. Upozoravaju da virus ne poznaje granice, socijalni status niti bilo šta drugo, zbog čega je jedina alternativa represivne mjere i zabrana kretanja, jer je u ovom momentu važnija bezbjednost građana od njihovih prava.\nPa, da li su zaista građani do te mjere neodgovorni i nedisciplinovani da ih jedino represija može dovesti u red? I da li je zaista nekada neophodno ukinuti demokratiju kako bismo se zaštitili od sebe samih?\nSociolog i univerzitetski profesor Slavo Kukić ističe da u ovakvim momentima jedino restrikcije pomažu.\n–Istorijsko iskustvo sa demokratijom je, s jedne strane, pokazalo da je ona najmoćnije sredstvo manipulacije ljudskom vrstom. Nismo svi isti. Imate one odgovorne i one neodgovorne, one koji se neodgovorno ponašaju nesvjesno, ali i onih koji to čine svjesno. I nije to samo sada kada je u pitanju virus korona, već i u masi drugih slučajeva – ističe Kukić.\nDodaje da je slučaj iz Mostara, gdje je pacijent zatajio da se vratio iz inostranstva, pa je preko kumovskih veza primljen u bolnicu, a kasnije utvrđeno da ima virus korona, najbolji pokazatelj bahatosti i neodgovornosti.\nShodno tome, kako ističe Kukić, očito je da su neophodne rigorozne mjere države, koje podrazumijevaju stroge sankcije, pa i zatvorske kazne, za one koji ne štiteći sebe ne štite ni druge.\nKukić ističe da bi Evropa mnogo toga trebala da uči od Kine iz koje je virus i krenuo, a koja je uspjela da strogim mjerama sačuva svoju populaciju od katastrofe koja im je prijetila. Gubici koje je pretrpjela su, kako navodi Kukić, za kineske uslove “zanemarljivi”.\n–Evropa u ovom momentu mora naći snage, hrabrosti i odvažnosti da se izbori sa tamnom sjenkom koja se nadvila nad nju. Demokratija ne podrazumijeva samo slobodu – građansku i ljudsku, odnosno da pojedinac čini šta mu je volja, već ona podrazumijeva i odgovornost za sebe, ali i za druge. To je ono što građani u BiH, ali i Evropi sada trebaju da nauče – kaže Kukić.\nSitarski: Analizirati ko je bio na visini zadatka\nČlan stručnog tima Instituta za društveno-politička istraživanja iz Mostara Milan Sitarski ističe da represivne mjere moraju da postoje, jer se vlast ne može i ne smije osloniti na dobru volju građana ili nadležnih službi. On ističe da ne zna da li je to presudno za sprečavanje širenja virusa ili ne, ali da je sigurno neophodno.\n–U ovom momentu je teško davati ocjenu da li su građani u BiH ili regiona više nedisciplinovani u odnosu na ostatak Evrope i svijeta. Imamo različite primjere u različitim dijelovima svijeta. Postoje čak indicije da je u zemljama koje su najviše pogođene zarazom bilo većih primjera nediscipline, kako kod građanstva tako i kod nadležnih organa – navodi Sitarski.\nDodaje da će se, nakon što prođe glavni talas zaraze, morati podvući crta i napraviti analiza kako bi se vidjelo ko je bio na visini zadatka, a ko ne – počev od Svjetske zdravstvene organizacije (SZO), pa preko država, vlada do lokalnih zajednica, ali i građana.\n–Ne sistem, već sistemi, od globalnog pa do lokalnog, nalaze se pod nekom vrstom testa ovim što se sad dešava. Bitno je da se uradi detaljna analiza, jer ovako nešto nam se može ponoviti – upozorava Sitarski.\nKako da sačuvamo zdrav razum u vrijeme pandemije korona virusa\nObavezno nošenje maski na javnim mjestima\ndisc 24 Marta, 2020 at 8:05 am\nJos je drug TIto shvatio da smo stoka, i da sam cvrsta ruka pomaze.\nDa smo stoka dokazali smo bezbroj puta.\nCasti izuzecima, naravno.\nAli u ovakvim situacijama ne mozemo dopustiti da stoka pokvari onos to normalni ljudi postuju.\nSlovenija usvojila nove epidemološke mjere: Ovo su uslovi za ulazak u zemlju\nMijenjaju se cijene: Pekari mijese skuplji hljeb\nWindows 11 donosi malu ali značajnu nadogradnju za poboljšanje multitaskinga\nI ove subote blokade protiv Rio Tinta na više lokacija u Srbiji\nKirjos zaražen – povukao se iz Sidneja\nCunami na Pacifiku\nSony će proizvoditi više PS4 konzola kao odgovor na nedostatak PS5\nCijeli Japan na oprezu zbog cunamija\nIako je za rušenje – u najboljem je bloku i košta dva miliona dolara