Dečja i preventivna stomatologija | BATIKO\nMere sprečavanja nastanka i ranog otkrivanja karijesa, ortodontskih anomalija, parodontnih bolesti i očuvanje zdravlja usne šupljine.\nRoditelji i deco, dobrodošli u stomatološku ordinaciju Batiko! Radujemo se Vašem dolasku i dolasku Vaših mališana. Trudimo se da svaka dečija poseta bude zabavna i kompletno njima podređena, jer verujemo da bezbolna i brza intervencija stvara uslove za oslobađanje dece od straha od stomatologa tokom odrastanja.\nMame i Tate, počnite rano.\nOdmah po rođenju deteta započnite sa higijenom usne duplje Vašeg deteta. Nakon svakog dojenja nežno obrišite bebine desni sa vlažnom gazom ili krpicom. Neka Vam ovo pređe u rutinu i pomozite Vašem detetu da razvije život sa zdravim i održivim oralnim navikama.\nPovedite Vaše dete kod stomatologa čim se pojavi prvi zubić ili oko prvog rođendana. Na ovaj način, jednim kratkim kontrolnim pregledom uvećavamo šanse za prevenciju stomatoloških problema.\nJutarnji termini su najbolji za prvu posetu deteta. Nakon dugog i mirnog noćnog sna, Vaše dete je odmornije i mnogo kooperativnije ujutru. Takođe, jutarnji termini se neće preklapati sa ishranom ili dremkom Vašeg mališana.\nDeca koja budu uživala u prvoj poseti stomatologu imaju perspektivu za zdravijim životom, navikama i oralnom zdravlju.\nKako protiče prva poseta Vašeg deteta kod stomatologa?\nPrva poseta Vašeg deteta kod stomatologa je važna kao i njegovi/ njeni prvi koraci ili prve izgovorene reči. Prvi pvoj poseti pregledaćemo zubiće i desni i ustanoviti postojanje eventualnih karijesa ili drugih neregularnosti. Pri prvoj poseti bi trebalo odraditi neku jednostavniju intervenciju kako bi se Vaše dete što pre naviklo na rad stomatologa i to je najčešće pranje zuba mašinskom četkicom.\nKako pripremiti Vaše dete na prvi odlazak kod stomatologa?\nVeoma je važno da roditelji pre prve posete govore pozitivno o stomatologu i stomatološkoj intervenciji. NEMOJTE KORISTITI STOMATOLOGA KAO MERU KAZNE ili ZAPLAŠIVANJA. I nemojte dozvoliti detetu da sluša strašne priče iz okoline o neprijatnostima kod stomatologa. Nemojte ni podmićivati Vaše dete za odlazak u ordinaciju. Objasnite detetu kako bi što bolje razumelo da je pregled njegovih zubića dobro za njega/nju. Podmićivanje deca često doživljavaju kao prinudu na nešto što je protiv njihove volje i sreće.\nKako brinuti o oralnom zdravlju Vaše bebe?\nZubi počinju da se razvijaju dok je beba još uvek u majkinom stomaku. Kod većine dece zubi počinju da se razvijaju između trećeg i šestog meseca trudnoće. Na rođenju, kompletan set (od 20 mlečnih zuba) je sakriven ispod desni bebe. Prvi zub obično niče oko 6. meseca. Erupcija je termin koji se koristi za izbijanje zuba kroz desni ii njegovu pojavu u usnoj duplji. Sa održavanjem dobre oralne higijene treba započeti čak i pre nicanja prvog zuba. Neka Vam postane navika da posle svakog dojenja, obrišete desni Vaše bebe sa čistom i mekom gazom pre nego što zaspi. U tom periodu nema još uvek potrebe za korišćenje zubne paste. Jednostavno obmotajte parče gaze oko prsta i nežno pređite preko gornjeg i donjeg bezubog luka. Na ovaj način će se dete brže navići na kasnije korišćenje četkice za zube.\nKada početi sa pranjem zuba deteta?\nPočnite sa korišćenjem četkice za zube već kada se prvi zubi pojave u ustima. Koristite četkicu sa mekim vlaknima i komercijalne paste za zube namenjene isključivo maloj deci. Nicanje zuba započinje obično oko 6. meseca i izaziva kod beba najčešće uznemirenost i druge prolazne simptome. Isčetkajte i jezik nežno kako ne bi došlo do nakupljanja bakterija koje mogu izazvati infekciju i zadah. Promenite četkicu na svakih 2-3 meseca.\nDa li je neophodno koristiti pastu sa fluoridima i u kojoj količini?\nFluoridi ojačavaju zaštitnu strukturu zuba poznatu kao gleđ. Fluor na ovaj način čini zube otpornijim na kiseline i bakterije koje svojim dejstvom imaju za cilj da oštete gleđ. Po preporuci AAPD koristite minimalnu količinu paste za decu do 2 godine, a za decu od 2-5 godina koristite količinu veličine zrna graška. Previše fluorida može dovesti do fluoroze zuba koja se ispoljava u vidu belih mrlja na krunicama zuba. Zapamtite da naučite Vaše dete da ispljunu pastu za zube nakon pranja.\nKako da znam da mom detetu niču zubi? Šta mogu da uradim da mu olakšam diskomfort?\nSimptomi nicanja zuba kod beba uključuju nemir i razdražljivost, otok desni, probleme sa spavanjem, gubitak apetita, povećano lučenje pljuvačke, osip ili crvenilo obraza i grickanje prstiju ili nekih drugih predmeta. Umirite svoju bebu tako što ćete mu/joj dati nešto da gricka, poput nešto od guma za grickanje ili hladnog čistog peškira. Pomozite detetu lagano trljajući desni.\nPosted in Gornji postovi


Federalni zavod za programiranje razvoja | Održan prvi ciklus radionica u kantonima\nU nastavku aktivnosti na implementaciji Strategije razvoja i Strategije socijalnog uključivanja BiH (ISR/SSU BiH), FZZPR, kao koordinator projekta, do polovine juna 2012. godine organizovao je radionice za implementacione jedinice u Sarajevskom, Tuzlanskom, Bosansko – podrinjskom, Srednjobosanskom, Kantonu 10 i Hercegovačko - neretvanskom kantonu.\nU radionicama su, pored predstavnika FZZPR, učestvovali predstavnici implementacionih jedinica i radnih grupa za izradu akcionih planova u ovim kantonima. Razmatrano je do koje su faze implementacione jednice, odnosno radne grupe stigle u realizaciji Projekta implementacije strategija razvoja i strategije socijalnog uključivanja, prije svega sa stanovišta izrade akcionih planova, s kojim se problemima i poteškoćama susreću i kako da ih u budućnosti prevazilaze.\nNakon uvodnog izlaganja kojim je moderator Nijaz Avdukić, pomoćnik direktora Zavoda, predstavio dosadašnje aktivnosti projekta, učesnike svih ovih radionica sa pristupom, principima i uvođenjem otvorenog modela koordinacije u implementaciji ovih strategija u Evropskoj uniji upoznala je Zdenka Marija Kovač; sa dosadašnjim procesom i rezultatima razvojnog planiranja u Bosni i Hercegovini Jasmina Andrić; sa potrebnim koracima za izradu akcionih planova za implementaciju Strategije razvoja i Strategije socijalnog uključivanja BiH na nivou kantona, kao i sa PESTLE analizom i metodologijom izrade akcionih planova Marijana Galić, a sa Strategijom razvoja i Strategijom socijalnog uključivanja u BiH Azra Karamehmedović.\nNa seminaru u Sarajevskom kantonu Maida Fetahagić je prezentirala aktivnosti na implementaciji akcionih planova u ovom kantonu. U Tuzli su, o dosadašnjim iskustvima na izradi i implementaciji strategija govorili Dijana Bilalović, ministrica Ministarstva razvoja i poduzetništva TK, a u ime agencije NERDA, (koja u kantonu radi na implementaciji ovih strategija) i Amra Jaganjac.\nU Goraždu su predstavljene analize koje će se koristiti za izradu akcionih planova kantona gdje je svoju podršku dao i Premijer vlade BPK. Koordinator Tima za implementaciju ove dvije strategije Zihnija Aganović upoznao je učesnike radionice o iskustvima na implementaciji u Srednjobosanskom kantonu, dok je Mladen Kukrić, savjetnik za strateško planiranje Ministarstva gospodarstva Kantona 10 (HBŽ) upoznao sa do sada urađenim aktivnostima na planu implementacije u ovom kantonu. Na radionici u Mostaru je Tomislav Majić, ispred agencije LINK, koja u ovom kantonu radi na implementaciji ove dvije stategije, informisao učesnike sa dosadašnjim i planiranim aktivnostima u implementaciji dvije strategije razvoja.\nRadionice su osmišljene tako da su nakon predstavljanja projektnih aktivnosti i izlaganja kantonalnih predstavnika, svi prisutni podjeljeni u dvije grupe gdje su im predstavljeni prioriteti strateškog cilja BiH - zapošljavanje. Grupe su morale definisati i predstaviti prioritete tog cilja značajne za njihov kanton, nakon čega su se obje grupe morale debatski složiti oko tog zajedničkog cilja i razvojnih prioriteta u kantonu. Izrada aktivnosti za operacionalizaciju prioriteta i mjera je predstavljala kraj radionice.\nOpšta je ocjena da su u svim ovim kantonima do sada učinjeni značajni koraci, odnosno da su svi kantonalni timovi za implementaciju postigli značajne rezultate u realizaciji do sada zacrtanih ciljeva i zadataka na implementaciji ove dvije snačajne strategije razvoja na kantonalnom nivou.\nOdržane radionice implementacionih jedinica i radnih grupa u kantonima:\nSarajevo, 24. april 2012.\nTuzla, 25. april 2012.\nGoražde, 26. april 2012.\nTravnik, 6. juni 2012.\nLivno, 11. juni 2012.\nMostar, 12. juni 2012.


Prosječna neto plata u februaru 815 KM |\nProsječna neto plata u februaru 815 KM\n2015-04-26 | Filed underEkonomija | Posted by admin\nProsječna isplaćena neto plata za februar u FBiH iznosila je 815 KM i nominalno je niža za 2,3 posto, a realno za 2,5 posto u odnosu na januar, saopšteno je iz Zavoda za statistiku FBiH.\nU saopštenju se navodi da je u odnosu na februar 2014, neto plata za februar ove godine nominalno niža za 0,9, a realno za 0,6 posto, prenosi Srna.\nProsječna isplaćena bruto plata u februaru u FBiH iznosi 1.244 KM i nominalno je niža za 2,4 posto, a realno za 2,6 u odnosu na prethodni mjesec.\nU odnosu na februar prethodne godine, prosječna bruto plata u februaru 2015. nominalno je niža za 0,9, a realno za 0,6 posto.\nZavod za statistiku FBiH objavio je i podatak da su potrošačke cijene u martu ove godine veće za 0,6 posto u odnosu na prethodni mjesec.\nU martu ove godine, u odnosu na mart 2014, godišnja inflacija iznosi 0,3 posto.\nPosted by admin on 2015-04-26. Filed under Ekonomija. You can follow any responses to this entry through the RSS 2.0. Both comments and pings are currently closed.


CRKVENA ZVONA SE OGLASILA NAKON 13 GODINA\nPEĆ,/SRNA/ – Vladika raško-prizrenski Teodosije i episkop lipljanski Jovan služili su Svetu arhijerejsku liturgiju u crkvi Svetog Jovana Krstitelja u Peći, u kojoj su se juče prvi put nakon 13 godina oglasila zvona.[nbsp]Crkva Svetog Jovana Krstitelja zvana Mitropolija, koja se nalazi nedaleko od Pećke patrijaršije, prvi put je osveštana prije 30 godina, a zapaljena je i porušena u martovskom pogromu 2004. godine.\nPEĆ,/SRNA/ – Vladika raško-prizrenski Teodosije i episkop lipljanski Jovan služili su Svetu arhijerejsku liturgiju u crkvi Svetog Jovana Krstitelja u Peći, u kojoj su se juče prvi put nakon 13 godina oglasila zvona.\nCrkva Svetog Jovana Krstitelja zvana Mitropolija, koja se nalazi nedaleko od Pećke patrijaršije, prvi put je osveštana prije 30 godina, a zapaljena je i porušena u martovskom pogromu 2004. godine.\nVladika Jovan poručio je da današnjom liturgijom, duhovnim preporodom i povratkom crkvenog života u ovaj hram u Peći započinje i preporod srpskog naroda.\n“I kao što je ova sveta srpska zemlja vaskrsla na krvi i moštima naših svetaca, tako je i crkva Svetog Jovana Krstitelja vaskrsla posle stradanja pravoslavnog naroda u proteklih 13 godina ne samo u Peći, već na čitavom Kosovu i Metohiji”, rekao je vladika Jovan, obraćajući se vjernicima nakon liturgiju.\nVladika Teodosije istakao je da ovo sveto mjesto “nije moglo ostati u trnju” i da se preporod dogodio zahvaljujući brojnim donatorima i prijateljima koji su pomogli da svetinje porušene u martovskom pogromu – hram Svetog Nikolaja u Prištini, Svetih Arhangela i Svetog Đorđa u Prizrenu i još mnogo drugih – budu obnovljene i u njima započet crkveni život.\n“Verujem i molimo se Bogu da će se naš narod vratiti u Peć u kome je do 1999. godine živelo 15.000 pravoslavaca, a danas njih petnaestak, među kojima i troje dece paroha i đakona koji su se vratili u Mitropoliju i koji će od naredne nedelje započeti redovno bogosluženje”, rekao je vladika Teodosije.\nSvetoj arhijerejskoj liturgiji prisustvovalo je više desetina Srba iz okoline Peći, koje je, kao i liturgiju, obezbjeđivala Kosovska policijska služba.\nLiturgiji je prisustvovao i novoimenovani komandant KFOR-a Volker Halbauer, koji je rekao novinarima da na Kosovu ima mjesta za sve, ali da je potreban politički dijalog za rješenje brojnih spornih pitanja.\n“Na nama vojnicima je da obezbijedimo punu slobodu i sigurnost svih građana. To je naš zadatak i u tome ćemo istrajati”, rekao je Halbauer.\nHalbauer je dodao da se rješenje za sjever Kosova može naći samo putem dijaloga, a nikako nasiljem.\n“Što se tiče vojnih planova za sjever Kosova oni postoje, ali nije na meni da ih detaljno izlažem”, rekao je Halbauer.


Otkrijte na licu simptome bolesti – Nadlanu.com\nOtkrijte na licu simptome bolesti\nObjavljeno 13. jan 2014. / 19:18:21\nVrh nosa odgovara plućima, a koren nosa ukazuje na probleme sa želucem. Najčešći su problem mitiseri, koji ukazuju na loše varenje, a ponekad i na nizak nivo hlorovodične kiseline, koja je sastavni deo želudačanog soka. Tu dijagnozu ćete najlakše da proverite kod gastroenterologa, a svakako je potrebno i da promenite navike u ishrani. Ako je nos veoma crven ili su izraženi kapilari, to je znak prevelikog unosa tečnosti koja greje organizam pa smanjite broj šoljica kafe, čaja ili alkohola.\nJasno, usta predstavljaju funkciju sistema za varenje. Bele ili vrlo blede usne mogu da ukazuju na nizak nivo gvožđa i slabu cirkulaciju. Suva koža ili bore na usnama govore o nedovoljnom unosu vode. Ranice u uglovima usana znakovi su niskog nivoa vitamina B ili gvožđa. Crvenilo, toplina ili krvarenje desni znak su povišene kiseline u želucu ili upućuju na ishranu sa visokim udelom životinjskih masti i jednostavnih šećera.\nOvo područje ukazuje na promene u radu bubrega i sistema za varenje. Crvenilo na bradi može biti znak ishrane s visokim udelom prerađene hrane, šećera i masti. A može da ukazuje i na neuravnotežen rad bubrega, što se javlja kod veoma teškog rada ili stresa. Konzumirajte namirnice bogate magnezijumom ili dodatke ishrani obogaćene magnezijumom jer sprečavaju kalcifikacije u bubrezima i bešici i deluju detoksikacijski. Fizička aktivnost, kao i vežbe opuštanja takođe su dobrodošle.\nNa ovom području lica ogledaju se hormonske promene. Iako se ovde hormoni najčešće pojavljuju u predmenstrualnom periodu, ako vas muče češće nego jednom mesečno, savetuju se hormonske analize krvi, a po potrebi i homeopatsko lečenje. Sitne bubuljice vodenastog sadržaja mogu da ukažu na problem sa limfom, što može da bude posledica unosa nekih lekova, delovanja toksina iz okoline ili preteranog unosa namirnica bogatih rafinisanim šećerom. Pomoć potražite u detoksikacijskoj dijeti voćem i povrćem.


DA LI JE OVO PIKSIJEVA SRBIJA? Startnih 11 za Irce! – online-news.rs\n"A" LICENDA NE IDE U ITALIJU! Nova šansa za Zvezdu i Partizan da se domognu Evrolige!\nPolufinale FA kupa bie “pilot projekat”\nNAKLON DO PODA! U osmom mesecu trudnoće osvojila zlatnu medalju! /VIDEO/\nSpecijal emisije “Eksploziv” o crvenoj kovid-zoni i borbi lekara: “Ožiljci” na Televiziji Prva\n“Snimio sam je sa stegnutim grlom od silnih emocija”\n“Joki mora da bude miiav, skoan i ludaki brz ili ne?”\nDosada u Pamploni\nPARTIZAN I ZVEZDA MILIONE DALI MENADŽERIMA! Pogledajte detaljan spisak koliko su izdvojili za provizije agentima!\nHome > Sport > Fudbal > DA LI JE OVO PIKSIJEVA SRBIJA? Startnih 11 za Irce!\nDA LI JE OVO PIKSIJEVA SRBIJA? Startnih 11 za Irce!\n- 24 марта, 2021 20\nSvi jedva čekaju prvi meč, duel sa Ircima na “Marakani” u sredu (20.45), da bivideli kako igra Piksijeva Srbija.\nPiksi je poručio da ne želi samo pobedu, nego i dobru igru, dominaciju na terenu. Nije želeo konkretno da govori taktičkim rešenjima, formaciji, ali je na poslednjoj konferenciji pred meč otkrio da zna sastav.\nPrva je dilema ko će biti na golu. Predrag Rajković je u dobroj formi, mogao bi da selektorom izbor pre Marka Dmitrovića. U poslednjoj liniji, tri štopera trebalo bi da čine Nikola Milenković, Stefan Mitrović i Uroš Spajić.\nPIKSI JE IZOLOVAO EKIPU! Đorić pričao o promenama u FSS i novom predsedniku!\nIRCI OSAKAĆENI, DOLAZE U BEOGRAD BEZ 9 IGRAČA! Selektoru bi bod bio puna kapa!\nPo desnom boku očekuje se Darko Lazović, nema i stinskog konkurenta, jer je igrao izvanredno za Srbiju u prethodnom periodu. Leva strana? Jaka konkurencija, Filip Kostić i Filip Mladenović igraju fantastično za Ajntraht, odnosno Legiju. Ali, očekovano je da Kostić dobije prednost.\nKao centralni vezni verovatno ćemo videti Nikolu Gudelja, i Nemanju Maksimovića. Kapiten Dušan Tadić će početi utakmicu protiv Irske, a uz njega bi šansu trebalo da dobije Sergej Milinković Savić, selektor je minulih dana pričao da Tadić i Milinković-Savić mogu zajedno na terenu. Ali, ne bi bilo iznenađenje ni da zaigra Filip Đuričić.\nMesto u napadu trebalo bi da zauzme Dušan Vlahović. Nema tu mnogo filozofije. U izuzetnoj je formi, a selektor ga je nahvalio prethodnih dana.\nNajverovatnijih 11 koji počinju meč protiv Irske: Rajković – Milenković, S. Mitrović, Spajić – Lazović, Gudelj, Maksimović, Kostić – Tadić, Milinković-Savić, Vlahović.\nDirektorka kovid-bolnice u Batajnici: Reima ne moe da se opie, ulau se nadljudski napori\n“Partizan i Manester siti ispunjenje sna”\n5 априла, 2021 13\nSRBIJA OSLABLJENA PROTIV AZERBEJDŽANA! Evo ko je napustio tabor orlova!\n28 марта, 2021 11\nKategorije Изабери категорију Automobili (159) Ekonomija (619) Kultura (312) Putovanja (138) Sport (3.109) Fudbal (918) Košarka (275) Odbojka (6) Rukomet (14) Tenis (187) Vaterpolo (7) Tehnika (129) Vesti (1.842) Zdravlje (270) Život (1.842)


MARKOVIĆ O UPADU U "ALO": Država da sankcioniše vandalizam Bastaća, Đilasa... - Informer\nTanjug/Informer.rs | 03. 06. 2019.\nMARKOVIĆ O UPADU U "ALO": Država da sankcioniše vandalizam Bastaća, Đilasa...\nAleksandar Marković, sekretar Gradskog odbora Beograd Srpske napredne stranke smatra da je bahato ponašanje Marka Bastaća današnjim upadom u redakciju dnevnog lista "Alo" doživelo vrhunac\nNasilje je jedini program koji on nudi, tvrdi Marković u saopštenju dostavljenom medijima.\n- Njegov program su i podele na podobne i nepodobne, čupanje saobraćajnih znakova, a sve zarad ličnih interesa i želje da se sakrije njegova veza sa crnogorskim klanom, kao i malverzacije kojima je za višemilionski iznos oštetio građane Starog grada - navodi Marković.\nVESIĆ O BASTAĆEVOM UPADU U "ALO": Đilasov potrčko bezočno vrši pritisak na medije!\nNavodi i da je Bastać "za potrebe protesta koje organizuju Ðilas, Jeremić i Boško Obradović na račun jedne firme uplatio više od 58 miliona dinara", konstatuje da je sramno i skandalozno što nasilnici nastavljaju da maltretiraju sve koji ne misle kao oni, te poziva nadležne državne organe da što hitnije sankcionišu "vandalizam koji svakodnevno sprovode Ðilas, Jeremić, Obradović i njihovi sledbenici poput Bastaća".\n(FOTO) NEVIĐEN BEZOBRAZLUK! Marko Bastać upao u redakciju lista "Alo" i napao novinare i urednike!\nAleksandar Marković SNS gradski odbor Marko Bastać Alo.rs


Dečija dermatologija | Diva Laser Centar & Klinika\nDiva Laser Centar I nudi usluge, koje obuhvata dečija dermatologija. Izuzetno je bitno voditi računa o koži dece i njenom zdravlju. Kod novorođenčeta je važno adekvatno negovati kožu u skladu sa tipom kože. Bebe najčešće imaju normalan tip kože i ne zahtevaju dodatnu negu. Međutim postoje i dece sa suvom, atopičnom kožom i nasuprotnom tome sa masnom kožom sa komedonima i neonatalnim aknama. To zahteva dodatnu negu i pregled dermatologa .\nDermatološki pregled i praćenje se podrazumevaju kod kongenitalnih nevusa (urođenih mladeža), hemangioma i drugih kutanih promena kod dece.\nTo je genetski predisponiran hronični ekcem, koji se ponavlja, a bitne odlike su mu: svrab i suva koža. Brojni faktori provociraju ispoljavanje ove bolesti. Kao što su alergija, vlaga, hladnoća, emotivni stres, iritacija znojem, sapunom, vunenom i sintetičkom garderobom. Prve promene mogu da se jave već u trećem mesecu. Javljaju se na obrazima, čelu, bradi, kosmatom delu glave, u pregibima zglobova (zatkolenoj i lakatnoj jami), na vratu. Takođe i u vidu crvenih nejasno ograničenih zona koje imaju sitne mehuriće i krastice na površini.\nAkutna bolest dece uzrasta od 2-7 godina koja su preosetljiva na ujed insekata (buve i komaraca), a praćena je jakim svrabom. Javlja se u toku leta i jeseni. Promene u vidu mehurića na otečenoj crvenoj osnovi najčešće su na rukama i nogama (komarac), na trupu (buve). Kod beba se neretko javljaju plikovi na dlanovima i tabanima.\nPovršna zarazna bolest kože, česta u dečijem uzrastu, izazvana bakterijama (streptokoke i stafilokoke). Javlja se u toplim mesecima, a na mestu povrede ili ujeda insekta. Promene u vidu mehurića sa zamućenim sadržajem, predhode žuto-zelenim krasticama na crvenoj osnovi. Najčešće je na licu, kosmatom delu glave, rukama i nogama.\nZarazna parazitarna kožna bolest praćena svrabom (intenzivnije je noću) koja je po pravilu sa porodičnim javljanjem. Promene u vidu čvorića i ogrebotina usled češanja, najčešće su između prstiju šaka, unutrašnjoj strani ručnih zglobova, laktovima, prednjim stranama pazušnih jama, oko struka, na trbuhu, na butinama, a kod dece do dve godine starosti na licu, dlanovima, tabanima.\nLako se prenosi pa se po pravilu leče svi ukućani u isto vreme.\nSvi uživamo u našim mališanima i trudimo se da im detinjstvo učinimo što udobnijim i lepšim. I u ovom slučaju treba biti oprezan: veliki broj dece ima osetljivu kožu, sklonu isušivanju, pa tako dug boravak u vrućoj vodi uz upotrebu raznih pena za kupanje nije preporučljiva za ovu grupu dece.\nPreporuka za negu beba:\ntuširanje toplom vodom uz primenu sindeta ili bebi sapuna koji ne isušuju kožu.\nu vodu dodajte bebi ulje, ili koristite kupke specijalno namenjene suvoj – atopičnoj koži.\nposle kupanja – tuširanja obavezno namažite lice i kožu čitavog tela bebe hranljivom, emolijentnom kremom.\nprostorije u kojima dete boravi moraju biti provetrene, adekvatno zagrejane, ne pretople. Vazduh ne sme biti preterano suv, jer takav provocira pucanje nežne dečije kože, pojavu svraba, crvenila i posledičnog češanja, što može da dovede do brojnih dermatoloških problema.\nU našoj specijalističkoj dermatološkoj ordinaciji na Novom Beogradu, pregled Vašeg deteta možete zakazati svakog radnog dana u okviru radnog vremena pozivom na broj 011/2444676 ili slanjem email-a na našu zvaničnu e-mail adresu [email protected]\nNaš tim čine stručni tim sa višegodišnjim iskustvom u okviru oblasti dečije dermatologije, na čelu sa dr Sunčica Živković, spec. dermatovenerolog.\nDečija dermatologija je oblast medicine, koja brine o zdravlju Vaše dece. Eksperti višedecenijskog iskustva Diva Laser Centra I su tu za Vas.


Gavrilu traže majku: Još se ne zna čija je beba ostavljena ispred crkve - OGLASNA TABLA - INFO\nGavrilu traže majku: Još se ne zna čija je beba ostavljena ispred crkve\n21 октобра, 2018 0313\nBEBA ostavljena na pragu Crkve Svetog arhangela Gavrila u Čajetini pre deset dana i dalje se nalazi na Odeljenju neonatologije Opšte bolnice u Užicu, a tužilaštvo i policija do sada nisu imali uspeha u pronalaženju bioloških roditelja napuštenog mališana. Kako saznajemo, policija trag o majci pokušava da pronađe u zdravstvenim ustanovama. U razgovoru sa lekarima, pokušavaju da dođu do informacija da li je neka pacijentkinja vodila trudnoću, a da se nije porodila u zdravstvenoj ustanovi.\n– Dečak koga svi u bolnici zovemo Gavrilo i dalje je kod nas, zdrav je i dobro nepreduje. Mališan star manje od dve nedelje ostaće i dalje na istom odeljenju još najmanje mesec dana – rečeno je „Novostima“ u Zdravstvenom centru u Užicu. – Mi o dečaku brinemo i tako će ostati sve dok se ne pronađu dečakovi roditelji ili dok se ne steknu uslovi da Centar za socijalni rad pokrene dalji postupak kojim će biti rešeno gde će mališan nastaviti život.\nPročitajte još: Bebi nađenoj na pragu crkve u Čajetini još traže ime\n– Beba je na sigurnom, to je najvažnije, a ako potraga za roditeljima ne uspe dečaku ćemo prvo dati lično ime. Zatim ćemo sprovesti proceduru koja podrazumeva davanje starateljstva nad detetom, najpre privremenog, u hraniteljskoj porodici – objasnio je Pajo Bogdanović, direktor Centra.\nO mališanu brinu na odeljenju neonatologije\n– Najvažnije je da je mališan ostavljen ispred crkve u prohladno jutro zdrav, vakcinisan je i zaštićen od eventualnih infekcija i zasad ostaje na sigurnom kod nas u bolnici – dodaju u Zdravstvenom centru.


Upotreba Interneta Ä‡e u 2012. godini biti 75 puta veÄ‡a nego 2002. godine.\nBEOGRAD, 09. jul 2008. godine- Na osnovu istraĹľivanja koje je sprovela kompanija Cisco Systems, ukupni Internet protokol (IP) saobraÄ‡aj je porastao za 55 odsto u 2007. godini i oÄŤekuje se da dalje poraste za 63 odsto ove godine. Do 2012. godine svi tipovi prenosa video zapisa (IPTV, Video on demand, Peer to Peer video i Internet video) Ä‡e predstavljati skoro 90 odsto potroĹˇaÄŤkog IP saobraÄ‡aja za komunikaciju i zabavu. CiscoÂ® takoÄ‘e predviÄ‘a da Ä‡e se saobraÄ‡aj podacima preko mobilnih telefona u naredne ÄŤetiri godine duplirati svake godine.\nZbog velikog znaÄŤaja rasta mreĹľa baziranih na Internet protokolu, kao primarnog sredstva svih tipova globalnih komunikacija, CiscoÂ® je razvio projekat Visual Networking Index u junu 2007. godine. Na osnovu nedavno aĹľurirane CiscoÂ® Visual Networking Index prognoze koja je zamiĹˇljena kao sredstvo koje bi pomoglo kompaniji i njenim korisnicima za precizan plan rasta, Ĺˇiroko prihvatanje videa za zabavu i komunikaciju Ä‡e usloviti odrĹľivo i rapidno poveÄ‡anje globalnog Internet mreĹľnog saobraÄ‡aja, stvarajuÄ‡i projektovanu ukupnu godiĹˇnju stopu rasta od 46 odsto.\nRazvojem infrastrukture i penetracijom Ĺˇirokopojasnog Interneta u segmentu malih i srednjih preduzeÄ‡a, kao i prihvatanjem naprednih vidova video komunikacije (Cisco TelePresence) u velikim preduzeÄ‡ima, prepoznaju se osnovni pokretaÄŤi rasta IP saobraÄ‡aja kod poslovnih korisnika. NajveÄ‡i godiĹˇnji rast se oÄŤekuje u SAD, Aziji i Zapadnoj Evropi.\nZapaĹľa se joĹˇ jedan trend - prenos podataka putem mobilnih ureÄ‘aja koji Ä‡e se duplirati svake godine od 2008. do 2012. Prenosni raÄŤunari i mobilni telefoni potpomognuti pristupom mobilnom Ĺˇirokopojasnom Internetu znaÄŤajno poveÄ‡avaju Internet saobraÄ‡aj. U nekim delovima sveta mobilni pristup ÄŤak postaje zamena za fiksni.\nCisco (NASDAQ: CSCO) je vodeÄ‡a svetska kompanija u oblasti raÄŤunarskih mreĹľa koja transformiĹˇe naÄŤin na koji se ljudi povezuju, komuniciraju i saraÄ‘uju. Informacije o kompaniji Cisco mogu se naÄ‡i na adresi www.cisco.com. Aktuelne vesti nalaze se na adresi http://newsroom.cisco.com.\nCisco, Cisco Systems, Cisco logo, Cisco Systems logo i Aironet su priznate robne marke kompanije Cisco Systems, Inc. i/ili njoj pridruĹľenih kompanija u SAD i nekim drugim drĹľavama. Sve druge robne marke pomenute u ovom dokumentu su vlasniĹˇtvo odgovarajuÄ‡ih kompanija. Upotreba reÄŤi partner ne podrazumeva partnerski odnos izmeÄ‘u kompanije Cisco i bilo kog od preprodavaca njenih proizvoda. Ovaj dokument je javna informacija kompanije Cisco.


Vesti online / Vesti / Srbija / Dačić u UN: Svi želimo da Kosovo više ne bude tema SB UN\n21:33 >> 23:58h\nU Njujorku je održana sednica Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija na kojoj se razmatrao i izveštaj o Kosovu i Metohiji. Srbiju je predstavljao šef diplomatije Ivica Dačić. On je naglasio da se dogovori postignuti u Briselu ne primenjuju, da je dijalog Beograda i Prištine zaustavljen zbog uvođenja taksi na robu iz Srbije.\n- Svi želimo dа se ovo pitаnje reši, svi želimo dа Kosovo i Metohijа više ne bude temа Sаvetа bezbednosti, dа UNMIK zаvrši svoju misiju, аli uspešno. Taj trenutak, nažalost još nije ni blizu - rekao je Dačić na sednici SB UN u Njujorku.\n- Misijа je smаnjenа previše i prerаno. Mnogo je pogrešnih potezа učinjeno u proteklih 20 godinа i zаto аpelujem nа sve dа ne ponаvljаmo iste greške povlаčenjem preurаnjenih potezа. Tvrdnjа dа je Misijа nepotrebnа i dа je zаvršilа svoj posаo, dаleko je od reаlnosti - rekao je on.\nDačić je istakao da Priština nаstаvljа dа ugrožаvа sve što su se Evropska unija i drugi međunаrodni činioci trudili dа se postigne kroz dijаlog i regionаlno povezivаnje. On je kazao da je Srbija prekinula dijalog sa Prištinom u Briselu, nakon nerazumne odluke da uvede takse od 100 odsto na srpske i proizvode iz BiH.\nDačić je takođe naveo da je zа svаku osudu izjаvа premijera Kosova Rаmušа Hаrаdinаjа u kojoj optužuje Unmik i generаlnog sekretаrа UN-а zа pisаnje "lаžnih izveštаjа", kаo i odlukа o prekidu sаrаdnje sа Misijom nаjviše međunаrodne orgаnizаcije.


Ujka sem ka`njava i saveznike\nUjka sem kažnjava i saveznike\nAmerika nema milosti ni prema sopstvenim saveznicima kada je u pitanju njen interes. Na početku rata protiv Iraka koji Nemačka i Francuska nisu htele da podrže, Sjedinjene Američke Države su ovim zemljama uvele ekonomske sankcije. Još pre početka rata, evropski TV kanal "Euronews" pokazao je slike pojedinih ameriikih "patriota", trgovaca i vlasnika restorana kako ispred svojih radnji na sred ulice prosipaju francusko vino i nemački rizling, ili ih jednostavno izbacuju iz upotrebe po ameriikim restoranima. "Njujork Post", visokotiražni dnevni list pozvao je na bojkot nemačkih proizvoda, a pokrenut je i sajt www.germanystinks.com (u prevodu: Nemačka smrdi) koji je objavljivao spisak alternativnih proizvođača koji mogu da zamene nemačke.\nAmerički kongresmen Robert Veksler tvrdio je u to vreme da vidi jednu "vrlo duboku pukotinu" u ekonomskim odnosima dve zemlje "koja neće skoro moći da se zakrpi." Mnogi američki privrednici takođe su rešili da se obračunaju sa "neposlušnim Nemcima" pa su krenuli u prodaju nemačkih akcija.\nDa bi smanjio štetu, nemački lobi u Americi "Atlantski most" e.V. je u dnevnoj novini "Njujork Tajms" objavio oglas preko cele strane, za koji je platio čak 140.000 dolara. U oglasu se patetično podsećalo na američko-nemačko prijateljstvo u proteklom periodu, posebno u vreme "hladnog rata".\nPosle uspešne okupacije Iraka, administracija iz Vašingtona je iz poslova obnove ratom i sankcijama uništene zemlje potpuno isključila nemačke i francuske firme. Velikim ameriičkim korporacijama koje su međusobno delile kolač vredam više milijardi dolara bilo je čak izričito zabranjeno da nemačke firme uzimaju kao podizvođače ili da od njih kupuju robu koja može da se nabavi i u drugim državama.\nBivši ministar spoljnih poslova Henri Kisindžer jednom prilikom je rekao: "Nije lako biti naš neprijatelj, ali je još teže našim saveznicima."


U Miletovoj bašti i voće sa Kamčatke | Srbija | Novosti.rs\nGojko ZORIĆ | 02. jul 2017. 17:48 | Komentara: 0\nNastavnik biologije iz Tabanovca jedan je od vodećih uzgajivača biljaka. U blizini Gornjačke klisure gaji oko 2.500 vrsta kultura\nMile u svojoj „bašti zdravlja“,Foto G. Zorić\nKako se najbrže osloboditi virusa\nOdaberite najbolje biljke za vaš dom\nBLAGO SIĆEVAČKE KLISURE: Cveće staro milione godina očaralo i Pančića\nSobne biljke opasne po zdravlje\nMILE Stojilović, nastavnik biologije, u Srbiji je postao jedan od vodećih kolekcionara biljaka iz našeg podneblja, ali i onih poreklom sa svih kontinenata.\nSledeći poruku Ivana Vladimiroviča Mičurina, slavnog ruskog genetičara voća, da "ne možemo čekati milost prirode,uzeti od nje naš je zadatak", on već tri decenije neumorno sakuplja i selektira stare srpske autohtone sorte samoniklih voćaka. U isto vreme gaji, ukršta i adaptira na naše područje neobične vrste i sorte poreklom, od Japana i Sibira do Meksika, neguje razne vrste i sorte povrća, vinovu lozu, tikve, ukrasne trave i drveće, lekovito i začinsko bilje...\nU formiranoj botaničkoj bašti od 60 ari u blizini svoje kuće, na periferiji Tabanovca, koju je nazvao "Vrt zdravlja",na proplanku odakle puca pogled na Gornjačku klisuru i Homoljske planine, Mile Stojilović, po završenoj nastavi biologije u školama u Burovcu i Velikom Laolu, provodi svaki trenutak slobodnog vremena:\n- Svoju kolekciju biljaka svake godine uvećavam za stotinak novih sorti. Nabavljam ih u inostranstvu po katalozima do kojih dolazim na razne načine - kaže Stojilović, i dodaje:\n- Danas u svojoj bašti, između ostalog, imam kolekciju stotinak starih sorti jabuka, oko sto sorti hibrida vinove loze, 70 sorti paradajza, oko 250 vrsta cveća, žbunova,\npuzavica i drveća, bezbroj vrsti tikvi i drugo.\nNavodi i primere neobičnih vrsta i sorti biljaka iz svih krajeva sveta:\nOČIGLEDNA NASTAVA STOJILOVIĆEVI đaci iz škola u Burovcu i Velikom Laolu imaju privilegiju da u botaničkoj bašti svog nastavnika prisustvuju "očiglednoj nastavi" iz biologije. On je omogućio i svim posetiocima Gornjačke klisure i vrela Mlave da besplatno razgledaju njegovu kolekciju biljaka iz svih krajeva sveta.\n- Japanske krupoplodne šljive, pljosnate breskve, žute maline, lubenice žute kore, bele borovnice, stablo sorte francuske vinove loze liza dužine 15 metara i drugo.\nTeško izdvaja neku od biljaka koje bi mogle da dobiju počasno mesto u njegovoj bašti. Ipak, tu su diskorea balkanika, koju osim njega u Srbiji ima samo u Botaničkoj bašti u Beogradu, zatim crvena sitna zrna limunovca iz Kine,koja daju snagu i podižu imunitet čoveka, voćka lonicera sa Kamčatke, indijanska banana asimina koja se retko može naći u podneblju Evrope.\nTu su i metarska boranija, krastavac dužine 70 cenitimetara, džinovska bundeva težine 130 kilograma, tikva lufa (biljni sinđer), indijska vosak tikva... retke voćke u Srbiji, a uspevaju u Tabanovcu su kineska urma, indijanska banana, orah pekan, japanske kruške, goli kivi, crna kajsija.\nPosebno mesto u sadržaju Stojilovićeve botaničke bašte zauzimaju vosak tikve, golosemeni dulek, bizonska tikva i brojne druge.\nPIŠE STRUČNE KNjIGE\nZA njegove dve knjige o tikvama, iz naših najpoznatijih naučnih institucija stigle su brojne pohvale, između ostalog,zato što je on "obradio i tikve predstavnike vrežastih kultura koje su malo poznate i našoj stručnoj javnosti".\nTako se nastavnik Stojilović svrstao u red najpoznatijih kukurbitologa, odnosno poznavalaca familije tikvi u Srbiji.\nOsim toga on je napisao i pet knjiga iz oblasti voćarstva,povrtarstva i hortikulture i dve monografije svog sela Tabanovca. Najnovija knjiga "Čarobni svet voća" u kojoj je, između ostalog, sa fotografijama opisao 650 vrsta i sorti voća koje potiču iz svih krajeva sveta, dobila je visoku ocenu stručnjaka iz ove oblasti.\nBIOLOG Stojilović, pored gajenja i selekcije, vrši hibridizaciju i ispitivanje izdvojenih biotipova voćaka. Njegova najnovija voćka, kojoj je dao ime šeridžan nastala je ukrštanjem višnje, kajsije i šljive džanarike. Njen ukus je mešavina sočno-slatko-nakisela, sa crvenom pokoricom i mesom.\nOceniteDopada mi se 34 Ne dopada mi se 0\nFudbal | 21. novembar 2019. 16:46\nGeret je najmanje u dva navrata zaradio povrede za vreme partija golfa, a navijači i mediji povezuju te dve stvari\nEkonomija | 21. novembar 2019. 16:33\nPosao od kuće - evo kako zarađivati iz udobnosti doma\nPosao od kuće je u poslednje vreme postao jedan od najprimamljivijih vidova zaposlenja. Sve što vam je potrebno jeste računar, dobra internet konekcija, želja za radom i sposobnost samostalnog organizovanja vremena i prioriteta\nPolitika | 21. novembar 2019. 16:26 | Komentara: 2\nMali poručio Đilasu: Vraćamo vaše skupe kredite i minuse\nSadašnja vlast je uspela da smanji udeo javnog duga u BDP-u i pokrene privredni rast, iako je morala da vraća skupe kredite i manjkove koje je ostavila prethodna vlast\nFudbal | 21. novembar 2019. 16:20\nTužna slika sa Apenina: Neustrašivi Mihajlović ne može bez fudbala, vidno oslabljen se pojavio na treningu Bolonje (FOTO)\nSiniša Mihajlović se samo 24 sata posle izlaska iz bolnice pojavio na treningu Bolonje\nPolitika | 21. novembar 2019. 16:17\nPriština ponovo u šoku: Kosovo je u granicama Srbije i u albanskim udžbenicima\nPriština je ponovo u šoku, nakon što je bivši albanski premijer, Salji Beriša, objavio da kosovska teritorija nije u granicama Srbije samo na mapi aktuelnog albansko premijera Edi Rame\nHronika | 21. novembar 2019. 16:12\nUhapšen osumnjičeni za ubistvo kod Kruševca: Igor Ilić (45) usmrćen tupim predmetom tokom obračuna\nPolicija je uhapsila osumnjičenog za ubistvo u selu Konjuh\nZdravlje | 21. novembar 2019. 16:10\nNaučnici otkrivaju: Evo zašto štucamo\nDa li ste znali da je jedna od rasprostranjenih teorija da štucamo zato što smo nekad imali škrge?\nEkonomija | 21. novembar 2019. 16:07\nSiniša Mali: Cilj da se što pre podigne životni standard građana bez ugrožavanja finansijske stabilnosti zemlje\nMinistar dodao da povećanje plata proizilazi iz onog što smo zaradili i uštedeli i da ima još prostora za njihovo povećanje\nTenis | 21. novembar 2019. 16:07\nSrbija protiv Rusije za polufinale Dejvis kupa\nSrbija je prošla dalje kao pobednik grupe A, dok je Rusija nastavila takmičenje kao jedna od dve najbolje drugoplasirane selekcije\nSrbija | 21. novembar 2019. 16:06\nMladi odlaze "trbuhom za kruhom", a stari umiru: Sve više praznih kuća u selima nadomak većih gradova\nOpštepoznato je da su u Vojvodini u tom pogledu najugroženija mesta u Banatu\nRepublika Srpska | 21. novembar 2019. 15:53\nTegeltija: Prioritet budućeg Saveta ministara BiH biće ekonomija\nRekao je i da je obavešten da će u utorak biti sednica komisije za pripremu Saveta ministara BiH na kojoj će davati odgovore na pitanja poslanika\nHronika | 21. novembar 2019. 15:52\nUbijeni je odskora živeo u napuštenoj kući sa jednom ženom: Svedočenja komšija nakon zločina kod Kruševca (FOTO+VIDEO)\nKako nezvanično saznajemo, reč je o muškarcu koji je koristio napuštenu kuću u ovom selu\n17:15 Vanbračni supružnici nemaju pravo...\n17:11 Četvoročlana porodica sletela kolima...\n17:01 On je strah i trepet na bojnom polju:...\n16:48 Počinje trka za Titan? Objavljena...\n16:44 Ministar potvrdio: Za poljoprivredu...\n16:33 Posao od kuće - evo kako zarađivati...\nVozači, pokažite se: Ko ima prednost... (118)\nPeđa (52) je Srbin koji je postao... (52)\nZavršen razgovor Vučića i Harčenka:... (44)\n16:07 Srbija protiv Rusije za polufinale...\n15:36 Španija izbacila branioca titule, pa...


Pravo muškarca na slobodu odlučivanja o rađanju – Javna rasprava o Nacrtu Građanskog zakonika RS – OKRUGLI STO ADVOKATA\nPravo muškarca na slobodu odlučivanja o rađanju – Javna rasprava o Nacrtu Građanskog zakonika RS\nAdv. Nevena Fürst септембар 14, 2017 1 Komentar\nNacrtom Građanskog zakonika RS je, u okviru odeljka koji reguliše Porodične odnose, pod naslovom Sloboda odlučivanja o rađanju dece, u čl. 2216. predložena odredba koja glasi „žena, kao i muškarac, slobodno odlučuju o rađanju dece“.\nVažećim Porodičnim zakonom je, pod naslovom Rađanje, majka i dete, u čl. 5, predmetna oblast regulisana sličnom normom koja glasi „Žena slobodno odlučuje o rađanju“.\nIako na prvi pogled može da deluje da je Nacrtom GZ izvršena samo tehnička korekcija Porodičnog zakona, koji zakon je navodno isključivo omaškom propustio muškarca kao titulara pomenutog prava (posebno imajući u vidu da je Ustavom Srbije još 2006. god. u čl. 63 zajemčeno svakom licu, dakle i muškarcu, da slobodno odlučuje o rađanju), ovo pitanje je, zapravo, predmet pravnih i bioetičkih rasprava već izvesno vreme.\nNaime, s obzirom da je uživanje svih prava, a posebno prokreativnih, kod svakog lica (dakle i kod muškarca i kod žene), ograničeno obezbeđenjem i poštovanjem prava drugoga – izričito regulisanje reproduktivnih prava muškaraca (koja prava su neposredno utvrđena Ustavom a posredno i mnogim drugim zakonima koji regulišu ravnopravnost polova i zabranu diskriminacije) je od strane zakonodavca do sada bilo svesno izbegavano jer je zahtevalo podlogu u vidu razvoja i adekvatne primene pravne i medicinske nauke.\nPažljivom analizom predložene odredbe, kojom odredbom je pravo muškarca posebno podvučeno i istaknuto („kao i muškarac“), izmenjenog naslova („sloboda odlučivanja“ umesto „majka i dete“), kao i načela na kojima počiva sam Zakonik (jednakost ljudskih prava u svim oblastima koje čine predmet njegovog regulisanja), se može izvući zaključak da je zakonopisac prepoznao da je dospelo vreme da se i domaće pozitivno pravo sistemski upodobi sa standardima koje je nametnuo ubrzani razvoj medicinske nauke.\nU tom smislu, kada su muškarci u pitanju, sloboda odlučivanja o rađanju se mora posmatrati ne samo u okvirima postojanja prava na sve informacije koje su neophodne da bi se donela pozitivna ili negativna odluka o prokreaciji, prava na pismenu ili usmenu saglasnost, prava na slobodan izbor kontraceptivnih metoda, prava na zasnivanje usvojenja i slično, već i sa aspekta prava na upotrebu i raspolaganje sopstvenim reproduktivnim materijalom.\nDakle, osim opštih načela, ustanovljenih Ustavom i Porodičnim zakonom, pravni osnov na kome počivaju reproduktivna prava muškarca je i Zakon o biomedicinski potpomognutoj oplodnji (u daljem tekstu ZBMPO), kojim zakonom su se putem proklamovanih načela ravnopravnosti i slobode odlučivanja obezbedile jednake mogućnosti i jednaka prava muškarca u svim fazama postupaka BMPO. Tako je zakon predvideo obaveznost pismenog pristanka, regulisao mogućnost povlačenja datog pristanka, precizirao obaveze zdravstvenih službi koje obavljaju delatnost BMPO i zdravstvenih radnika koji učestvuju u delatnosti BMPO u odnosu na prava korisnika BMPO, propisao zabranjene aktivnosti u delatnostima BMPO kao i prateće sankcije i uredio čuvanje i raspolaganje reproduktivnim ćelijama i embrionima.\nTeško da se može sa aspekta prava na slobodno rađanje išta zameriti ZBMPO kao što se po pitanju načelne zaštite ljudskih prava i antidiskriminatorske politike ne može prigovoriti ni Nacrtu GZ međutim, ni krovnim ni specijalnim zakonom, pored materijalnopravno svih omogućenih prava i sloboda, se ne reguliše faktičko stanje stvari u slučajevima određenih očekivanih životnih situacija.\nNaime, ZBMPO je predviđeno da supružnici, odn. vanbračni partneri, koji su se uključili u proces BMPO imaju pravo da, nakon date pismene saglasnosti, čuvaju svoj reproduktivni materijal (uključujući i rane embrione) u centru za BMPO, u roku koji sami odrede a koji ne može biti duži od 5 godina i koji se, uz pismeni zahtev, može produžiti za najviše 5 godina, nakon čega se neupotrebljeni rani embrioni razgrađuju i uništavaju.\nNa ovaj način su regulisana međusobna prava i obaveze korisnika BMPO sa jedne strane (supružnika ili vanbračnih partnera) i službe koja obavlja delatnost BMPO, sa druge strane, međutim postavlja se pitanje šta se dešava u slučajevima kada se jedna ugovorna stranka, koja čini dva lica (supružnici ili vanbračni partneri), podeli tj. raziđe, uz međusobnu nesaglasnost u vezi sa daljom sudbinom prethodno stvorenih, zajedničkih, ranih embriona.\nNacrt GZ je, doduše, postavio određene smernice, propisujući da odvojeni delovi čovekovog tela i dalje pripadaju tom licu, ako drugačije nije propisano, određeno njegovom voljom ili ugovorom. Jasno je iz citirane predložene odredbe da je reproduktivni materijal podoban da bude uređen pravnim poslom tj. ugovorom koji bi ugovor precizno regulisao međusobna prava i obaveze između lica kojima pripada taj reproduktivni materijal.\nS tim u vezi, pravno posmatrano, rani embrion se može posmatrati kao stvar u građanskopravnom smislu, nad kojim muškarac i žena imaju pravo svojevrsne susvojine, ali s obzirom da je ta stvar sui generis (od posebne vrste), ne može se sasvim podvesti pod pravila koja regulišu stvari u građanskopravnom prometu. Pravni posao kojim se raspolaže takvom stvari bi trebalo da bude regulisan posebnim propisom (kao što je kod ZBMPO ali na relaciji između zdravstvene službe i korisnika) ili, pak, da njegovi temelji budu postavljeni Građanskim zakonikom, a što ni jedno ni drugo nije slučaj.\nDakle, u slučaju eventualnih sporova oko ranih embriona, nastalih između bivših supružnika odn. vanbračnih partnera, ostaju otvorena pitanja koja, za sada, izgleda da čekaju da budu rešena putem sudske prakse:\n– Da li je neophodan poseban Ugovor o upotrebi reproduktivnog materijala između supružnika odn. vanbračnih partnera koji odluče da čuvaju svoj rani embrion u centru za BMPO,\n– Da li bi Ugovor o upotrebi reproduktivnog materijala između supružnika odn. vanbračnih partnera bio punovažan samo ako je zaključen u specijalnoj formi,\n– Da li bi bio moguć raskid ugovora zbog promenjenih okolnosti i sa kojim posledicama ili bi se tužbom moglo tražiti tzv specijalno starateljstvo ili vlasništvo od strane jednog potpisnika nad ranim embrionom,\n– Šta je dozvoljeno strani koja bi dobila starateljstvo odn. vlasništvo nad ranim embrionom, posebno u kontekstu zaštite prava muškarca, tj. da li bi muškarac tužbom mogao da traži samo uništenje ranog embriona (u slučajevima negativne odluke o rađanju) ili bi mogao da traži puno pravo daljeg raspolaganja ranim embrionom a koje pravo bi podrazumevalo upotrebu tog embriona sa trećim licem (u slučajevima pozitivne odluke o rađanju),\n– Da li strana koja koja uspe u sporu i sudskim putem dobije starateljstvo tj. vlasništvo nad ranim embrionom sme da, u skladu sa ZBMPO, dalje donira taj embrion s obzirom da je neophodan pristanak oba davaoca reproduktivnih ćelija,\n– Koje opšte kriterijume bi sud trebalo da primenjuje na svaki pojedinačni slučaj pri donošenju odluke i da li bi eventualna nemogućnost budućeg začeća na bilo koji drugi način osim upotrebom predmetnog ranog embriona oko koga se spor vodi bila presudna za uspeh u sporu ili bi to, podjednako, bila i sva ostala duševna, fizička i materijalna stanja stranaka,\n– Da li bi za postupanje po takvoj tužbi morao da bude nadležan poseban sud koji postupa u vezi sa porodičnim odnosima u skladu sa posebnim pravilima koja se tada primenjuju, kao što su hitnost postupka, istražno načelo, isključenje javnosti i ostalo.\nU svakom slučaju, jasno je da, bez obzira na to koliko se dugo budu čekali odgovori na gore postavljena pitanja, reforma i progres domaće pravnomedicinske teorije i prakse, sa aspekta poštovanja ravnopravnosti polova i ostalih ljudskih prava, proklamovanih Ustavom i ratifikovanim konvencijama, je značajno napredovala samom činjenicom da je i muškarac formalnopravno prepoznat kao ravnopravni titular onog prava koje je, do sada, bilo namenjeno isključivo ženama.\nReproduktivna prava muškaraca („Zojin zakon“, I deo – pravni osnov)\nNeželjeno rođenje („Zojin zakon“, II deo – naknada štete, I deo)\n← Raskid ugovora o dugoročnom stambenom kreditu sa valutnom klauzulom zbog promenjenih okolnosti (“švajcarci”) – VKS sentenca\nGordost 11 01 2017 →\nJedan komentar za “Pravo muškarca na slobodu odlučivanja o rađanju – Javna rasprava o Nacrtu Građanskog zakonika RS”\nDušan Mitić, advokat каже:\nавгуст 7, 2019 у 00:09\nKolegenice, čitajući koliko ste daleko otišli u analiziranju potencijalne problematike koja se u praktičnoj primeni predloženog zakonskog rešenja može pojaviti, šaljivo mi je palo na pamet da bi se oko pitanja vlasništva nad zamrznutim ranim embrionom dva zavađena bivša bračna ili vanbračna partnera mogla možda primeniti pravila o originernom sticanju svojine na „stvari“ putem mešanja, pošto je „stvar“ nedeljiva. Pa bi jedan dobio taj embrion a drugi kompenzaciju u vidu jajne ćelije/spermatozoida, da mu se nadomesti izgubljeno.\nSad šalu na stranu, koliko bi sa etičke tačke gledišta bilo ispravno dozvoliti samo jednom od partnera svojinu, te iz nje izvedeno ovlašćenje raspolaganja ranim embrionom? Taj embrion sadrži genetski materijal dvoje ljudi i iz njega bi se razvilo dete koje ima oba roditelja, ima prava da sa njima održava lične odnose itd. Odluka samo jednog od bivših partnera da i pored prestanka emotivne veze i zajednice života sa drugim partnerom i mimo njene/njegove volje, putem biomedicinski potpomognute oplodnje na osnovu sačuvanog ranog embriona dovede do rađanja deteta, bi se po mom sudu mogla poistovetiti sa zabranom abortusa u slučaju silovanja.\nJa na BMPO gledam, i to mišljenje izvesno neću promeniti, kao na medicinski zahvat indikovan u slučaju nemogućnosti začeća prirodnim putem, i pored želje i volje za tim. Ovako nešto bi daleko prevazilazilo te okvire pa je moje mišljenje da na ranom embrionu uvek, pa i u slučaju rastave partnera, može postojati samo i jedino zajednička nedeljiva svojina za koju važi opšti režim raspolaganja tim svojinskim oblikom – konsenzus oko svega.


Vranješ ponovo ispaljen - BIGportal.ba\nBosanski fudbaler Ognjen Vranješ ponovo je u žiži interesovanja zbog skandala sa Gastozovom bivšom djevojkom, lijepom fitnes instruktorkom Naidom Gadžo. Najpoznatijem wannabe ljubavniku meta je ovoga puta bila nedostižna. Naime, iz prepiski se jasno vidi da fitnes instruktorka nije željela nikakvu komunikaciju sa Vranješom još od 2015. godine do danas,…\nBosanski fudbaler Ognjen Vranješ ponovo je u žiži interesovanja zbog skandala sa Gastozovom bivšom djevojkom, lijepom fitnes instruktorkom Naidom Gadžo.\nNajpoznatijem wannabe ljubavniku meta je ovoga puta bila nedostižna.\nNaime, iz prepiski se jasno vidi da fitnes instruktorka nije željela nikakvu komunikaciju sa Vranješom još od 2015. godine do danas, iako je on više puta pokušao da je pridobije, nikako mu nije polazilo za rukom.\nU porukama do kojih je Srpski telegraf došao jasno se vidi Ognjenova navalentnost, na koju je Gadžova ostala ravnodušna do početka afere sa pop divom Jelenom Karleušom. Nakon afere mu je jasno stavila do znanja da sa, kako ona kaže, pi*kama nema šta da priča i komunicira. Vranješova upornost je trajala godinama unazad i u nekoliko navrata se dopisivao takoreći sam sa sobom i slao joj poruke sljedeće sadržine:\n– Lijepa si bila sad u subotu u Bosni.\nA nakon toga, iako mu Naida nije odgovarala, prešao je na konkretnije stvari, ostavši u nadi da će mu ona bar na neku odgovoriti i tražio odgovore na postavljena pitanja. Uslijedila su i direktna pitanja sljedeće sadržine:\n– Žena koja dijeli intimu sa muškarcem je dijeli iz želje, a muškarac koji je u nekom momentu objavljuje je klasična pi*ka, a ne muškarac, a ja sa pi*kama nemam šta da se dopisujem, pozdrav – napisala mu je bez uvijanja lijepa Naida, nakon čega je on blokirao.


Mira Adanja-Polak | Mira Adanja Polak i Vi – 15. novembar 2014.\nMira Adanja Polak i Vi – 15. novembar 2014.\n/Mira Adanja Polak i Vi – 15. novembar 2014.\nGost emisije je Zorana Mihajlović, ministar građevine, saobraćaja i infrastrukture, uoči međunarodnog dana sećanja na žrtve u saobraćajnim nesrećama. Ukazaće na značaj primene postojećih propisa u saobraćaju kako bi se umanjila stradanja na našim putevima.\nU Beograd dolazi Pol Džadž, predsednik Britansko-srpske privredne komore. Iz Londona je, diplomac Triniti koledža u Kembridžu, zaštitnik i donator Biznis škole ovog univerziteta koja nosi njegovo ime. On svojim kontaktima povezuje investitore iz sveta i motiviše ulaganja u Srbiju. Pol Džadž je do pre nekoliko nedelja bio šerif londonskog sitija i tom prilikom sam imala mogućnost da kamerom uđem u Old Bejli – Vrhovni sud Velike Britanije.\nU studiju je prof. dr Mila Stajević, dečji kardiohirurg iz Instituta za majku i dete u Beogradu. Ona govori o zamkama na koje nailazi roditelj prilikom prvog pregleda bebe nakon rođenja. Mnoge srčane mane ne otkrivaju se na vreme.\nU Pozorištu na Terazijama održavaju se probe za buduće mjuzikle pod umetničkim nadzorom čuvenog koreografa Bila Hejstingsa sa Brodveja. Direktor Pozorišta na Terazijama Aleksandar Đaja govori o planovima pozorišta i mjuziklu za koji finalizira dogovore.\nBeograd je dobio spomenik ruskom caru Nikolaju Romanovom. Ruskog cara u Srbiji pamte svi potomci onih Rusa koji su posle Oktobarske revoliucije došli u Srbiju i tu ostali. Gde su sada potomci Romanova, ruskog cara? U Parizu sam jednom srela Majkla Romanova, koji govori o Romanovima.\nU studiju je Dušica Milanović, urednik feljtona u „Politici“. Do sada je objavila pet knjiga i tri monografije. U pripremi je monografija posvećena Živanu Saramandiću.\nČesto ljudi veruju da poseduju neku dragocenost koju čuvaju, misleći da je njena vrednost velika. Tragom jednog poziva, otišli smo u Sentu i posetili kolekcionara.\nU studiju su slike Miloša Šobajića izlagane u najpoznatijim galerijama sveta.\nAleksandar Đaja, Dušica Milanović, Nikolaj Romanov, Pol Džadž, prof. dr Mila Stajević, slike Miloša Šobajića, Zorana Mihajlović\nMira Adanja-Polak i Vi – 22. novembar 2014.


Zadarski - Za "zadarsku hobotnicu" 13. minuta je bila nesretna - ozlijedio se, a onda je došao potop...\nSportNAKON SVJETSKOG PRVENSTVA BAŠ NEMA SREĆE\n22. travnja 2019. - 10:54\nVeć u jednom od prvih napada nakon zamjene PSG je došao u vodstvo. U 15. minuti brz kontranapad izveli su Diaby i Mbappe, a nekadašnji igrač Monaca je postigao prvi od svoja tri pogotka. U 38. minuti Mbappe j je drugi pogotak postigao nakon dodavanja Brazilca Danija Alvesa, koji je bio asistent i kod gola u 56. minuti. Mbappe je tako došao do svog trećeg ligaškog 'hat-tricka' u ovoj sezoni.\nPet kola prije kraja PSG ima 84 boda i nedostižnih 19 bodova prednosti pred drugoplasiranim Lilleom. Treći je Lyon sa 59, a četvrti St. Etienne sa 56 bodova. Monaco je sa 32 boda na 16. mjestu, a isto toliko ima ih i Amiens koji je 17. Iza njih su Dijon (28), Caen (26) i Guingamp (24),\nOstalo nova uloga Subašić debitirao za MNK Varoš ZDC: nije uspio zabiti zgoditak, njegova je momčad pretrpjela minimalan poraz Pročitaj više\nSport TRANSFER Danijel Subašić Suba i službeno potpisao za zadarski malonogometni klub. Sada je član Varoši Zara dental centra Pročitaj više\n28. listopad 2020 12:35


Čestitke za Gimnaziju Visoko! | Ban.ba\nVisoko » Novo Visoko\nČestitke za Gimnaziju Visoko!\n7. Novembra 2017. u 12:13


Ministar Zoran Đorđević posetio Majdanpek (VIDEO) | Za media\nO mogućnostima i načinima kako smanjiti nezaposlenost, ali i povećati bezbednost i poboljšati uslove rada u centrima za socijalni rad, razgovarao je danas ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoran Đorđević sa svojim domaćinima u Majdanpeku.\nMinistar je sa rukovodstvom opštine posetio i socijalno ugroženu osmočlanu porodicu kod Donjeg Milanovca.\nEmbedded video for Ministar Zoran Đorđević posetio Majdanpek (VIDEO)\nMajdanpek bez auto škola zbog novog zakona\nMajdanpečani više nemaju mogućnost da vozački ispit polažu u svom gradu. Sve auto škole prestale su sa radom, jer...Više


Federer: Đoković će ponovo biti najbolji teniser sveta! - Telegraf.rs\n27/12/16 | 18:43\nFederer: Đoković će ponovo biti najbolji teniser sveta!\nLegendarni švajcarski teniser smatra će u 2017. godini biti mrtva trka za prvo mesto na ATP listi, ali veruje da bi Srbin mogao ponovo na vrh\nNovak Đoković i Rodžer Federer su veliki rivali na terenu, ali među njima vlada i veliko poštovanje. Iako je Švajcarac bio čak i nadmen dok je Novak kao mladi teniser krčio sebi put do vrha, kasnije je ipak došlo do uvažavanja njegovih uspeha i rezultata.\n>>> Novak posle Australijan opena uzima mesec i po dana pauze!\nNovi dokaz respekta kakav Federer ima prema Đokoviću dolazi posle njegove izjave da je uveren da će se Srbin vratiti na prvo mesto.\n- Bio sam iznenađen što je Mari završio godinu kao Broj 1 zbog Novakove dominacije početkom 2016, ali svaka čast Endiju, jer on nije samo preuzeo prvo mesto, već je na njemu ostao do kraja godine. Postati svetski teniser Broj 1 na nedelju dana i okončati godinu kao najbolji nije isto, i zbog toga zaslužuje veliki respekt - rekao je Federer.\n- Očekujem da će Novak u jednom trenutku ponovo biti prvi reket sveta. Biće mu veoma teško u narednih nekoliko meseci, zbog svega onoga što je osvojio na startu 2016. godine. Zato mislim da će Endi ostati na čelu još neko vreme. Ali moramo da vidimo i ko će imati bolju stiuaciju sa zdravljem. Povrede takođe igraju veliku ulogu. Sigurno nas očekuje mrtva trka u narednih šest meseci ili godinu dana - zaključio je legendarni teniser.\nNovak posle Australijan opena uzima mesec i po dana pauze!\nESPN izabrao i objasnio: Novakov Rolan Garos je najvažniji momenat u 2016!\nNovakov veliki prijatelj i rival odustao od Australijan opena!\nEnergiju treba da uložimo u zdravlje: Nole se ogradio od političkog svojatanja\nSjajne vesti: Dejvis kup dodelio Srbiji vajld-kard za finalni turnir naredne godine!\nĐoković se oglasio o nagradi koju nikad nije dobio: "Ne čudi me uopšte što nisam nominovan"\nTroicki otkrio zašto je Krajinović igrao dubl sa Novakom: "Želeli smo dobar ritern"\nTRAGEDIJA ZA SRPSKU KOŠARKU Posle velike borbe za život preminuo naš košarkaš Stevan Jelovac\nKo je bio Stevan Jelovac: Univerzalni evropski putnik koji je postavio leđa za Srbiju\nSmrt Jelovca potresla Evropu i Srbiju: Opraštaju se Real, prvak Evrope, večiti...\nStrašna tuga: Umro srpski košarkaš Stevan Jelovac\n28. decembar 2016 | 09:17\nI sad sam ispao baba Vangaaa\n27. decembar 2016 | 20:54\nU fazonu bice on prvi kad ja odem u penziju aahahah\nDNEVNI HOROSKOP ZA 6. DECEMBAR: Škorpija ima trzavice u vezi, Vodolija rešava poslovne probleme\nArunovićeva i Mikec precizniji od svetskih rekorda za zlatne medalje u Zagrebu\nHaos na granici BiH i Hrvatske zbog poplava: Zabrinutost raste


Republika / (VIDEO) Aleksandra je prošlost: David završio u krevetu sa Anom Korać!\nsubota, 12. 1. 2019.| 09:33\nAleksandra Subotić diskvalifikovana je pošto je fizički napala Minu Vrbaški tokom Božića. Od siline udarca, Mina se zateturala u mestu pa umalo i pala s nogu, a Aleksandra se nije zaustavljala tu, već je i verbalno napala pa je u suzama ostavila u Beloj kući "Zadruge 2".\nSve bliži... Ana Korać i David\nSubotićeva je zatim pokušala na silu da se vrati u rijaiti, ali je obezbeđenje brzo reagovalo i sprečilo je u tom pokušaju.\n(VIDEO) Dragana Mitar pokazala ribicu: Pogledajte eksplicitan po*no snimak zadrugarkinog obrađivanja!\nTežak period Davidu u Imaginarijumu najviše olakšava atraktivna crnka Ana Korać, koja je tokom jednog perioda u rijalitiju i javno priznala da joj se zauzeti zadrugar dopada. Par se nekoliko puta oštro raspravljao, jer je Aleksandra sumnjala u Davida, te joj zasigurno nije pravo da gleda kako Ana provodi vreme u krevetu u kojem je ona spavala sa Dragojevićem.\nKoraćeva je do zore bila tu, razgovarajući s Davidom.\nGagi besan kao ris: Da nije bilo Lune Kija ne bi ni postojala!\nLuna ne može da zatrudni: Zbog Slobe neće moći da ima decu!\n(VIDEO) Miljana Kulić voli sado-mazo: Najviše mi prija kada me biju i iživljavaju se na meni!\nEstrada Zabava Ana Korać David Dragojević Bliskost Zadruga 2 simpatije\npsihijatar12. januar 2019. u 12:13\nVeronikaSTar13. januar 2019. u 11:00\nNe razumem ljude koji nisu u stanju da prekinu vezu koja im ne odgovara nego se javno blamiraju!???To je stvarno polusvet!


O Marijana - Japanski singl, nepoznat izvođač (...za mene) (Victor Musical Industries, Tokyo, Japan SV-2531) (1976. god.)\nVeoma zanimljiv singl, sa pesmom "O Marijana" (nama poznati hit u izvođenju Dubrovačkih trubadura). Neki japanski pevač peva pomenutu pesmu na Japanskom i na našem.\nA: O Marijana\nB: Beautiful Sunday\nОбјавио djgile у 07:28\nОзнаке: Dubrovački trubaduri, Singl\n▼ 17 јун (1)\nO Marijana - Japanski singl, nepoznat izvođač (......


Back Studije Mašinsko inženjerstvo Akreditacija 2008 Doktorske\nFakultet inženjerskih nauka Univerziteta u Kragujevcu ima dugogodišnje iskustvo u realizovanju nastave na svim nivoima studija.\nFakultet inženjerskih nauka Univerziteta u Kragujevcu osnovan je 1960. godine. Prvi rezultati su bili vidljivi već posle nekoliko godina, 10. oktobra 1964. odbranjen je prvi diplomski rad, 23. novembra 1968. prva magistarska teza i 24. juna 1969. godine prva doktorska disertacija.\nNastavni plan i program doktorskih studija formiran je i uveden u skladu sa Zakonom o univerzitetu još davne 1994. godine. U periodu od 52 godine na Fakultetu inženjerskih nauka Univerziteta u Kragujevcu odbranjeno je preko 130 doktorskih disertacija.\nKvalitet obrazovanja na Fakultetu inženjerskih nauka Univerziteta u Kragujevcu potvrđen je uspešnošću i priznatošću svršenih studenata Fakulteta inženjerskih nauka Univerziteta u Kragujevcu širom sveta, uključujući i najrazvijenije zemlje sveta. Najvažnija je ipak činjenica da stručnjaci obrazovani na Fakultetu inženjerskih nauka Univerziteta u Kragujevcu čine okosnicu visokoobrazovanog tehničkog kadra u regiji.\nPodručje mašinskog inženjerstva jedan je od najdinamičnijih sektora evropske i svetske ekonomije. Razvitak ovog sektora pokreće temeljne promene u svim područjima rada i života. Mašinsko inženjerstvo danas predstavlja izrazito široko i interdisciplinarno područje tehničko-tehnoloških nauka tako da praktično nema ljudske delatnosti u kojoj direktno ili indirektno ne doprinosi značajno njenom razvoju. Mašinsko inženjerstvo obuhvata vrlo širok raspon različitih tehničkih sistema, koji se zasnivaju na mašinogradnji, ali se primenjuju u gotovo svim oblastima: poljoprivredi, građevinarstvu, hemijskoj i procesnoj industriji, medicini itd. Ova oblast je takođe usko povezana i delom obuhvata niz interdisciplinarnih oblasti drugih osnovnih tehničko-tehnoloških nauka, posebno automatiku, informatiku, energetiku, industrijski inženjering, mehatroniku i materijale. Oblast mašinstva je područje od strateške važnosti za razvoj društva. Evropska komisija je zajedno sa industrijom angažovana na podsticanju razvoja novih obrazovnih programa u ovom području kao preduslova za razvoj informacionog društva. Kontinuiran i brz razvoj ove oblasti podstaknut je novim znanjima i dostignućima, i nužno traži i odgovarajući proces obrazovanja. Osnovni preduslov bržeg razvoja društva, i držanja koraka s razvijenim svetom upravo su vrhunski obrazovani stručnjaci i istraživači. Od njih se zahtevaju znanja i iskustva iz područja inženjerstva, s posebnim naglaskom na otvorenosti novim konceptima i inovativnim rešenjima.\nDoktorske studije mašinskog inženjerstva imaju za cilj obrazovanje istraživača i stručnjaka za vodeće i najsloženije poslove u području mašinstva u visokoškolskim ustanovama, institutima, državnim i drugim javnim institucijama. Zakon o visokom obrazovanju i Standardi za akreditaciju visokoškolskih ustanova utvrđuju zakonsku obavezu usklađivanja studijskih programa sa Bolonjskom deklaracijom, ali relevantnim akreditovanim studijskim programima renomiranih tehničkih univerziteta i fakulteta u Evropi i svetu.\nObrazovanje studenata na Fakultetu inženjerskih nauka Univerziteta u Kragujevcu realizuje se kroz osnovne akademske studije u trajanju od 6 semestara i 180 ESPB bodova, a zatim kroz diplomske akademske studije u trajanju od 4 semestra i 120 ESPB bodova. Nastavak obrazovanja na studijama trećeg stepena na doktorskim akademskim studijama je u trajanju trajanju od 6 semestara i 180 ESPB bodova.\nPredloženi studijski program doktorskih studija mašinskog inženjerstva zasniva se na individualnom programu. Student se uz pomoć mentora i uz odgovarajući izbor predmeta može usmeravati prema odabranim užim naučnim oblastima ili interdisciplinarnim istraživanjima u okviru oblasti mašinskog inženjerstva. Svi ponuđeni predmeti formirani su u skladu sa ESPB pravilima. Mogućnost slobodnog izbora pojedinih predmeta omogućava studentima upotpunjavanje i produbljivanje znanja u skladu s njihovim naučnim interesima. Moguć je i izbor predmeta, tj. prenos ESPB bodova, sa drugih akreditovanih studijskih programa doktorskih studija institucija sa kojima Fakultet inženjerskih nauka Univerzitetau Kragujevcu ima definisan ugovor o saradnji i razmeni studenata. Takve mogućnosti se podrazumevaju i u okviru različitih akreditovanih studijskih programa Univerziteta u Kragujevcu.\nRazvoj značajnog dela industrije i sektora javnih delatnosti u oblasti orijentisanoj proizvodnji, dominantno se oslanja upravo na istraživače, naučnike i stručnjake ovog profila. Stoga će intenzivniji razvitak oblasti još snažnije istaknuti potrebu za većim brojem stručnjaka u području mašinskog inženjerstva.\nKompetentnost visokoškolske ustanove za realizaciju doktorskih studija\nU procesima razvoja studijskog programa doktorskih studija nastavnici i istraživači Fakulteta inženjerskih nauka Univerziteta u Kragujevcu aktivno prate svetske i posebno evropske tokove u visokom obrazovanju i razvoju industrije.\nDoktorske studije na Fakultetu inženjerskih nauka Univerziteta u Kragujevcu usko su povezane sa savremenim naučnim saznanjima u polju tehničko – tehnoloških nauka u oblasti Mašinskog inženjerstva. Program doktorskih studija na Fakultetu inženjerskih nauka Univerziteta u Kragujevcu predstavlja logičan nastavak osnovnih i diplomskih akademskih studija zasnovanih na preporukama Bolonjske deklaracije kroz koje su studenti dobili fundamentalna znanja iz opštih i stručnih predmeta. Studiranjem na doktorskim studijama razvijaju se kod svakog studenta sposobnosti kreativnog razmišljanja i zaključivanja, samostalnog i timskog rada. Kroz istraživačke aktivnosti, koje su cilj ovog studijskog programa, kod studenata se razvija sistematski i analitički pristup rešavanju problema koji se pre svega zasniva na proučavanju i analizi dosadašnjih znanja i dostignuća u okviru polja istraživanja, objavljenih u naučnim časopisima, zbornicima međunarodnih naučnih konferencija, i drugim izvorima naučnih informacija uključujući svetske referentne baze naučnih podataka. Ne manje važno, od studenta doktorskih studija se očekuje samostalno istraživanje, pisanje i objavljivanje naučnoistraživačkih radova, učestvovanje i prezentacija rezultata istraživanja na međunarodnim naučnim skupovima. Ovom aspektu obrazovanja mladih naučnika na Fakultetu inženjerskih nauka Univerziteta u Kragujevcu se pridaje velika važnost. Na Fakultetu inženjerskih nauka Univerziteta u Kragujevcu se organizuje niz međunarodnih naučnih i stručnih skupova uključujući: Međunarodni simpozijum Motorna vozila i motori koji je od 2006. pod patronatom FISITA-e i ima status kongresa. Pored ovog kongresa Fakultet inženjerskih nauka Univerziteta u Kragujevcu organizuje i Konferenciju o tribologiji SERBIATRIB, Festival Kvaliteta i dr.\nOd bitnog značaja je i činjenica da nastavni radnici fakulteta aktivno učestvuju u razvoju naučnih oblasti kroz učešće i vođenje naučnih istraživanja, objavljivanju i prezentaciji rezultata na mnogim svetskim naučnim skupovima i u renomiranim časopisima. Na Fakultetu inženjerskih nauka Univerziteta u Kragujevcu se više od 25 godina izdaju međunarodni časopisi: „Mobility and Vehicle Mechanics“ i „Tribology in industry“.\nNaučna saradnja s renomiranim inostranim naučnim institucijama jedno je od osnovnih opredeljenja fakulteta. Fakultet inženjerskih nauka Univerziteta u Kragujevcu aktivno učestvuje u međunarodnim naučno-istraživačkim projektima (FP7, COST, EUREKA), te u programima bilateralne saradnje sa zemljama Evropske unije, kao i projektima Evropske unije koji se odnose na usavršavanje procesa visokog obrazovanja u okviru jedinstvenog evropskog sistema obrazovanja (Tempus, WUS, RSEDP).\nFakultet inženjerskih nauka Univerziteta u Kragujevcu je tokom 52 godine postojanja i rada ostvario brojne rezultate, a u skladu sa traženim podacima ovog standarda izdvajamo sledeće:\nOdbranjene su 134 doktorske disertacije i 237 magistarske teze; 3131 diplomirana mašinska inženjera i 1151 mašinska inženjera steklo je svoja zvanja; 58 nastavnika (38 redovnih profesora, 9 vanrednih profesora i 11 docenata) je trenutno u radnom odnosu sa punim radnim vremenom na Fakultetu inženjerskih nauka Univerziteta u Kragujevcu. Doktorske studije na Fakultetu inženjerskih nauka Univerziteta u Kragujevcu su uvedene sa stupanjem na snagu Zakona o Univerzitetu iz 1992. i realizuju se i danas.\nTrenutni odnos broja nastavnika i nastavnika koji su uključeni u naučno–istraživačke projekte je: 55/58.\nTrenutni odnos broja publikacija u međunarodnim časopisima koji se nalaze na SCI listi u poslednjih 10 godina i broja nastavnika je: 154/58. Napominjemo da je ukupni broj radova sa SCI liste i broj autora daleko veći, ukoliko se uzmu i radovi stariji od 10 godina.\nOstvarena saradnja sa srodnim Institucijama u zemlji i svetu, što je dokumentovano Ugovorima o poslovno-tehničkoj saradnji .\nFakultet inženjerskih nauka Univerziteta u Kragujevcu ima nastavnike u stalnom radnom odnosu koji su bili mentori u izradi doktorskih disertacija.\nDoktorske studije imaju 180 ESPB bodova, uz prethodno ostvareni obim studija od najmanje 300 ESPB bodova na osnovnim akademskim i diplomskim akademskim studijama. Doktorska disertacija je završni deo studijskog programa doktorskih studija, osim doktorata umetnosti koji je umetnički program.\nStudijski program traje tri godine, ima ukupno 180 ESPB bodova (od toga 50% ESPB predviđenih za realizaciju doktorske disertacije), pripada polju tehničko tehnoloških nauka i daje akademski naziv „Doktor nauka – mašinsko inženjerstvo“. Uslovi upisa na studijski program i drugi najbitniji elementi studijskog programa i režima studija su propisani Statutom i Pravilnikom o doktorskim akademskim studijama Fakulteta inženjerskih nauka, Univerziteta u Kragujevcu. (http://www.fink.rs/index.php?option=com_docman&task=cat_view&gid=347&Itemid=408).\nStudijski program je individualan. Svaki predmet koji student može izabrati na Fakultetu inženjerskih nauka Univerziteta u Kragujevcu nosi po 15 ESPB, i svaki je struktuiran kroz 5 časova predavanja i 15 časova istraživačkog studijskog rada nedeljno. Moguć je i izbor predmeta, tj. prenos ESPB bodova, sa drugih akreditovanih studijskih programa doktorskih studija institucija sa kojima Fakultet inženjerskih nauka Univerziteta u Kragujevcu ima definisan ugovor o saradnji i razmeni studenata. Polaganjem ispita student stiče 90 ESPB bodova. Kurikulumi predmeta su dati u Knjizi predmeta.\nMetode izvođenja nastave zavise od tipa nastave (1) aktivna nastava, 2) samostalni rad studenta, 3) izrada doktorske disertacije, itd.).\nAktivna nastava se ostvaruje kroz predavanja i istraživački studijski rad. Ova nastava se ostvaruje kroz stalni kontakt studenata sa nastavnicima. Predavanja i konsultacije se održavaju svake nedelje u semestru prema rasporedu.\nPredavanja su oblik nastave u kome nastavnik izlaže nastavne sadržaje predmeta grupi studenata.\nKonsultacije se sprovode pojedinačno ili sa manjim brojem studenata. Na konsultacijama nastavnik je na raspolaganju studentima, zavisno od njihovih potreba i interesovanja za: davanje uputstava po pitanju pristupa učenju; davanje dodatnih objašnjenja u vezi istraživačkog studijskog rada, uz upućivanje na pravilno korišćenje literature; itd.\nIstraživački studijski rad obuhvata sve oblike nastave koji su u funkciji neposrednog osposobljavanja studenta za istraživanje i pisanje naučnih radova. Ovi časovi aktivne nastave osposobljavaju studenta da pristupi izradi doktorske disertacije.\nMentorski rad je oblik aktivne nastave u kome je nastavnik - mentor u neposrednom kontaktu sa studentom u vezi izrade doktorske disertacije i publikovanja ostvarenih rezultata.\nSvrha studijskog programa je obrazovanje studenata u oblasti mašinskog inženjerstva na nivou doktorskih akademskih studija, odnosno, obrazovanje kadrova osposobljenih da samostalno vode originalna i naučno relevantna istraživanja i razvoj novih tehnologija i postupaka koji doprinose opštem razvoju društva, kao i da kritički procenjuju istraživanja drugih. Generalno, svrha studijskog programa doktorskih studija je razvoj nauke i kritičkog mišljenja. Svrha studijskog programa je u skladu sa misijom i ciljevima Fakulteta inženjerskih nauka Univerziteta u Kragujevcu.\nSve važniju ulogu ove studije imaju u odnosu na zahteve tržišta rada jer daju poslednji formalni stepen u okviru univerzitetskog obrazovanja kojima se student osposobljava za obavljanje najsloženijih naučnoistraživačkih, upravljačkih i inženjerskih poslova. Potrebe za stručnjacima visokog naučno-istraživačkog nivoa kompetencija, znanja i veština, znatno su veće od dosadašnjih, kako u regiji tako i u čitavoj Srbiji, što je jasno uočljivo uzevši u obzir nužni razvoj srpske industrije u uslovima otvorenog globalnog tržišta.\nStudijski program ima svrhu da svršenim studentima omogući obrazovanje za vodeće i najsloženije poslove u oblastima industrije, istraživanja, razvoja, usluga, savetodavnih i organizacionih poslova, odnosno, u području mašinstva u visokoškolskim ustanovama, institutima, državnim i drugim javnim institucijama. Razvoj značajnog dela industrije i sektora javnih delatnosti u oblasti orijentisanoj proizvodnji, dominantno se oslanja upravo na istraživače, naučnike i stručnjake ovog profila. Stoga će intenzivniji razvitak oblasti još snažnije istaknuti potrebu za većim brojem stručnjaka u području mašinskog inženjerstva.\nDoktorske studije omogućavaju uključivanje perspektivnih mladih stručnjaka u savremene tokove tehnološkog razvoja društva. Tehnološki razvoj direktno treba da doprinese podizanju nivoa obrazovanja i znanja svih delova društva što je od strateškog nacionalnog interesa.\nCiljevi studijskog programa „Mašinsko inženjerstvo“ doktorskih studija Fakulteta inženjerskih nauka Univerziteta u Kragujevcu su:\n da studentima obezbedi razvoj analitičkih sposobnosti, kritičkog načina mišljenja i liderstva,\n da generalno podrži razvoj naučne misli i stvaralaštva u oblasti mašinskog inženjerstva,\n da studenti steknu aktuelna znanja iz naučne oblasti doktorskih studija i ovladaju metodologijama sistemske i kreativne analize složenih problema,\n da studente osposobi za samostalno i timsko planiranje i realizovanje naučnih istraživanja i dalji razvoj profesionalnih znanja i veština,\n da studente osposobi za pripremu i objavljivanje naučnih rezultata u skladu sa najvišim standardima,\n da studente osposobi za aktivno učešće u međunarodnim i domaćim istraživačkim i razvojnim projektima kako bi kasnije samostalno konkurisali,\n da studente osposobi za diseminaciju znanja i rezultata naučnih istraživanja – horizontalno i vertikalno,\n da studente osposobi za integraciju najnovijih naučnih saznanja i novih proizvoda i usluga.\nSavladavanjem studijskog programa doktorskih studija student stiče opšte i specifične sposobnosti koje su podređene kvalitetnom obavljanju stručne, naučne i umetničke delatnosti.\nSvršeni studenti stiču naučni naziv „doktor nauka-mašinsko inženjerstvo“ i osposobljeni su za samostalan naučnoistraživački rad i poseduju znanja, veštine, razvijene sposobnosti i kompetencije da: 1) samostalno rešavaju praktične i teorijske probleme u užoj naučnoj oblasti u kojoj su doktorirali i organizuju i ostvaruju razvojna i naučna istraživanja; 2) mogu da se uključe u ostvarivanje međunarodnih naučnih projekata; 3) mogu da realizuju razvoj novih tehnologija i postupaka u okvirima svojih struka i da razumeju i koriste najsavremenija znanja u datoj naučnoj oblasti; 4) kritički misle, deluju kreativno i nezavisno; 5) poštuju principe etičkog kodeksa dobre naučne prakse; 6) komuniciraju na profesionalnom nivou u saopštavanju naučnoistraživačkih rezultata; 7) osposobljeni su da te rezultate saopštavaju na naučnim konferencijama, objavljuju u naučnim časopisima, kroz patente i nova tehnička rešenja; 8) doprinose razvoju naučne discipline i nauke uopšte.\nSavladavanjem studijskog programa student stiče sledeće predmetno-specifične kompetencije:\n profesionalna znanja i veštine u kontekstu predmeta izrade doktorske disertacije i širi pogled na metodologiju naučnoistraživačkog rada u polju tehničko tehnoloških nauka,\n sposobnost rešavanja problema uz upotrebu naučnih metoda i postupaka,\n povezivanje osnovnih znanja iz različitih oblasti i njihovu primenu,\n osposobljenost za samostalan naučni rad i kritičko praćenje naučne literature,\n sposobnost samostalnog sticanja znanja i razumevanje bitnih koncepata u širem domenu inženjerskih nauka (koncepti modeliranja, eksperimentalne, simulacione i analitičke analize složenih problema, principa projektovanja i organizacije),\n sposobnost praćenja savremenih dostignuća u predmetnoj oblasti\n sticanje intelektualnih i praktičnih veština, i to\no Intelektualne veštine: 1) razvoj analitičkih sposobnosti, 2) usvajanje i primena metodoloških prinicipa, 3) razvoj kritičkog i naučnog načina mišljenja, 4) veština postavljanja novog i originalnog cilja istraživanja, itd.\no Praktične veštine: 1) veštine u primeni informaciono komunikacionih tehnologija; 2) veštine prezentacije i komunikacija; 3) veštine pisanja izveštaja, projektnih aplikacija, itd.\nKurikulum doktorskih studija „mašinsko inženjerstvo“ se nalazi na sajtu fakulteta i studentima omogućava detaljan uvid u strukturu, programe i ishode u pogledu znanja, veština i sposobnosti koje stiču tokom studija.\nU kurikulumu je, pored baznih predmeta za pojedine oblasti, definisan program samostalnog laboratorijskog i istraživačkog rada, kao i program aktivnosti na izradi i publikovanju rezultata istraživanja.\nStudijski program doktorskih studija „mašinsko inženjerstvo“ obuhvata slušanje šest izbornih predmeta, samostalni istraživački rad i izradu doktorske disertacije.\nSvaki predmet vredi 15 ESPB bodova i rad na doktorskoj disertaciji zajedno sa samostalnim istraživačkim radom, pripremom i odbranom nosi 90 ESPB bodova. Izborom odgovarajućih šest predmeta (svrstanih u uže naučne oblasti: Mehanika, Motorna vozila, Energetika i procesna tehnika, Termodinamika i termotehnika, Primenjena informatika i računarski podržano inženjerstvo, Proizvodno mašinstvo, Automatika i mehatronika, Industrijski inženjering) sa ponuđene liste, student se priprema za istraživanja koja će biti predmet njegove doktorske disertacije. Svi ponuđeni predmeti formirani su u skladu sa ESPB pravilima. Način izbora predmeta i verifikacija definisani su u Pravilniku o doktorskim studijama Fakulteta inženjerskih nauka. Takođe, su definisani i uslovi vezani za pripremu doktorske disertacije unutar pojedinih polja.\nPo programu doktorskih studija predviđeno je da svih šest predmeta budu izborni i u direktnoj funkciji realizacije izabrane doktorske disertacije.\nDoktorska disertacija mora imati definisan predmet naučne rasprave. Zato je u fazi pripreme neophodno uraditi temeljan pregled u užoj oblasti koja određuje predmet doktorske disertacije.\nDoktorska disertacija predstavlja rezultat samostalnog naučnog i istraživačkog rada studenta.\nStudent stiče pravo da prijavi temu doktorske disertacije pošto ispuni uslove predviđene studijskim programom fakulteta. Tema doktorske disertacije se bira iz naučne oblasti izabranog studijskog programa. Kandidat podnosi prijavu teme doktorske disertacije zajedno sa dokazima o ispunjenosti uslova za prijavu, utvrđenih studijskim programom. Kandidat mora podneti dokaz da ima objavljene naučne i stručne radove, u celini, iz naučne oblasti iz koje se prijavljuje tema doktorske disertacije. Senat, po pribavljenom mišljenju nadležnog stručnog veća, odnosno veća fakulteta, po postupku utvrđenom statutom fakulteta, određuje komisiju za ocenu podobnosti teme za izradu doktorske disertacije. Postupak prijave, izrade i odbrane doktorske disertacije definisan je u Pravilniku o doktorskim akademskim studijama Fakulteta inženjerskih nauka, Univerziteta u Kragujevcu (http://www.fink.rs/index.php?option=com_docman&task=cat_view&gid=347&Itemid=408).\nBroj bodova za doktorsku disertaciju uključen je u ukupan broj od 180 bodova koji je potreban za završetak doktorskih studija.\nPolovina ESPB bodova predviđena za realizaciju doktorskih studija odnosi se na doktorsku disertaciju.\nBlok tabela Struktura studijskog programa doktorskih studija Mašinsko inženjerstvo\nPriprema za prijavu doktorske disertacije 10 ESPB\nPisanje doktorske disertacije\nPriprema odbrane doktorske disertacije\nLaboratorija, istraživanje, publikovanje (rad za disertaciju) 20 ESPB\nIP – Izborni predmet\nP – Predavanja – aktivna nastava\nSIR – Samostalni istraživački rad studenta (laboratorijski rad, projekti, seminari, i dr.)\nStudijski program prati savremene svetske tokove i stanje struke i nauke u odgovarajućem obrazovno-naučnom, odnosno obrazovno-umetničkom polju i uporedivi su sa sličnim programima na inostranim visokoškolskim ustanovama u okviru evropskog obrazovnog prostora.\nStudijski program doktorskih studija formiran je koncipiran na srodne studijske programima na renomiranim evropskim univerzitetima:\n Politehnika Torino, http://dottorato.polito.it/index_en.html\n Politehnika Milano, http://www.ricerca.polimi.it/index.php?id=4562\n i Češki tehnički univerzitet u Pragu, http://www3.fs.cvut.cz/web/\nU prilog tome govori i potpisan ugovor o saradnji između Univerziteta u Kragujevcu i Politehnikom Torino. Ugovor o saradnji je i iniciran dugogodišnjom, uspešnom saradnjom Fakulteta inženjerskih nauka Univerziteta u Kragujevcu i Politehnike u Torinu, čija je kopija data u prilogu.\nBroj studenata za koji se raspisuje konkurs za upis studenata na doktorske studije određuje se na bazi kadrovskih, prostornih i materijalnih mogućnosti fakulteta.\nU prvu godinu doktorskih studija upisuju se studenti koji su završili Fakultet inženjerskih nauka Univerziteta ili drugi srodan tehnički fakultet uz prethodno ostvareni obim studija od 300 ESPB bodova na osnovnim akademskim i diplomskim akademskim studijama i koji imaju sklonost ka naučno-istraživačkom radu. Upis na doktorske studije obavlja se jednom godišnje, po pravilu u septembru mesecu, na osnovu konkursa, na osnovu stečenog uspeha na prethodnom školovanju i po izvršenoj proveri znanja, sklonosti i sposobnosti.\nUslovi za upis na doktorske studije, među kojima je i poznavanje stranog jezika, definisani su Statutom i Pravilnikom o režimu studijama Fakulteta inženjerskih nauka Univerziteta u Kragujevcu.\nPostupak raspisivanja konkursa i prijem studenata definisan su Statutom i Pravilnikom o doktorskim akademskim studijama Fakulteta inženjerskih nauka Univerziteta u Kragujevcu.\nStudijski program je individualni i sastoji se u izboru predmeta koji ukupno nose 90 ESPB bodova. Moguć je izbor i predmeta sa akreditovanih programa doktorskih studija institucija sa kojima Fakultet inženjerskih nauka Univerziteta u Kragujevcu ostvaruje akademsku saradnju.\nPredispitne obaveze učestvuju sa najmanje 30, a najviše 70 poena. Ispunjavanjem predispitnih obaveza i polaganjem ispita student može ostvariti najviše 100 poena. Rezultati postignuti u predispitnim aktivnostima upisuju se u indeks. Uslov za izlazak na završni ispit je ostvareno 51% maksimalnog boja poena koje student može da ostvari tokom predispitnih aktivnosti. Uspeh studenta na ispitu izražava se ocenom od 5 (nije položio) do 10 (odličan). Ocena predstavlja zbir poena ostvarenih po aktivnostima tokom nastave i na završnom ispitu. Završni ispit je obavezan. Pri utvrđivanju ukupne ocene studenta na nastavnom predmetu uzima se u obzir ocena rada studenta tokom nastave (vežbe, kolokvijumi, testovi, seminarski rad i dr. oblici nastave) i ocena znanja studenta pokazanog za završnom ispitu. Nakon završetka nastave i završnog ispita nastavnik određuje ukupni broj osvojenih poena i formira konačnu ocenu za svakog studenta. Ocenu na ispitu daje nastavnik, odnosno ispitna komisija. Ocena se upisuje u indeks, zapisnik o polaganju ispita, ispitnu prijavu i matičnu knjigu studenata. Ocena 5 (pet) se ne upisuje u indeks i matičnu knjigu studenata.\nBroj ESPB bodova predmeta i studijskog istraživačkog rada utvrđen je u skladu sa jedinstvenom metodologijom za sve programe Fakulteta inženjerskih nauka Univerziteta u Kragujevcu.\nDisertacija je rezultat samostalnog istraživačkog rada u izabranoj užoj naučnoj oblasti i predstavlja završni deo studijskog programa kome se pristupa posle položenih ispita i temeljnog pregleda u užoj oblasti koja određuje predmet doktorske disertacije. Odbrani se pristupa posle prihvatanja za publikovanje ili publikovanja rada u časopisu sa SCI liste. Ukupni ostvareni naučni doprinos doktorske disertacije ocenjuje se na osnovu broja relevantnih naučnih publikacija, patenata i tehničkih rešenja.\nNačin i postupak pripreme i odbrane doktorske disertacije uređen je Statutom fakulteta i Pravilnikom o doktorskim akademskim studijama Fakulteta inženjerskih nauka Univerziteta u Kragujevcu (http://www.fink.rs/index.php?option=com_docman&task=cat_view&gid=347&Itemid=408).\nPostupak i pravila za izbor nastavnika definisani su u Pravilniku o izboru nastavnika Univerziteta u Kragujevcu koji se primenjuju na Fakultetu inženjerskih nauka Univerziteta u Kragujevcu.\nNa Fakultetu je zaposlen potreban broj nastavnika koji mogu da izvode nastavu na doktorskim studijama, a prema pravilima Standarda za akreditaciju studijskih programa doktorskih studija Nacionalne Komisije za akreditaciju. Ukupno 40 nastavnika u radnom odnosu sa punim radnim vremenom je trenutno angažovano na doktorskim studijama, što predstavlja 100% od ukupno angažovanih nastavnika na studijskom programu. Trenutno angažovani nastavnici imaju najmanje 1 objavljeni rad u časopisima sa SCI liste u poslednjih 10 godina. Pored njih fakultet ima na raspolaganju i veći broj nastavnika koji ispunjavaju kriterijum jednog rada sa SCI liste, kao i angažovanje izabranih gostujućih profesora eminentnih u oblastima relevantnim za doktorske studije.\nNa Fakultetu inženjerskih nauka Univerziteta u Kragujevcu je zaposlen potreban broj nastavnog osoblja sa odgovarajućom naučnom i stručnom kvalifikacijom i u skladu sa kompetencijama utvrđenih na osnovu naučnih radova objavljenih u međunarodnim časopisima sa SCI liste (u skladu sa standardima nacionalne Komisije za akreditaciju i proveru kvaliteta), koji mogu da budu mentori na doktorskim studijama. Svaki mentor ima najmanje 5 rada objavljena ili prihvaćena za objavljivanje u u međunarodnim časopisima sa SCI liste (u skladu sa standardima nacionalne Komisije za akreditaciju i proveru kvaliteta), u poslednjih 10 godina (kriterijumom od 1.1.2012. 6 SCI rada). Takođe, nastavnici koji steknu uslove da predaju na doktorskim studijama odlukom Nastavno naučnog veća Fakulteta, uz dostavu dokaza, angažovaće se na realizaciji ovog studijskog programa.\nSvi nastavnici koji učestvuju na ostvarivanju programa doktorskih studija su u radnom odnosu na Fakultetu inženjerskih nauka Univerziteta u Kragujevcu, što se može videti u Knjizi nastavnika i Knjizi mentora.\nFakultet inženjerskih nauka Univerziteta u Kragujevcu je usvojio kratkoročni (u okviru godišnjeg Plana rada za tekuću godinu) i petogodišnji (za period 2011.-2015.) plan naučnoistraživačkog rada.\nRealizacijom različitih vidova projekata (domaćih, međunarodnih, direktno sa privredom) samostalno i saradnji sa drugim visokoškolskim ustanovama, akreditovanim naučnim ustanovama i međunarodnim organizacijama, Fakultet inženjerskih nauka Univerzitetaobezbeđuje sredstva za realizaciju doktorskih studija i naučno-istraživačkog rada.\nFakultet inženjerskih nauka Univerzitetaobezbeđuje studentima doktorskih studija korišćenje opreme (osnovne i kapitalne) neophodne za celokupan naučnoistraživački rad, koja je u posedu visokoškolske ustanove.\nBiblioteka Fakulteta inženjerskih nauka Univerziteta u Kragujevcu je deo konzorcijuma biblioteka Srbije za objedinjenu nabavku (KoBSON) i svi elektronski časopisi i baze dostupne na KoBSON-ovom veb sajtu http://nainfo.nbs.bg.ac.yu/Kobson/page/, dostupni su studentima doktorskih studija. Pored toga, u okviru KoBSON sistema koordinirane nabavke, biblioteka Fakulteta inženjerskih nauka Univerziteta u Kragujevcu redovno prima i najznačajnije strane časopise u papirnoj formi.\nZa izvođenje studijskog programa Fakultet inženjerskih nauka Univerziteta obezbeđuje adekvatan prostor za izvođenje nastave (slušaonice, laboratorije, računarske učionice) i adekvatnu opremu baziranu na savremenim informaciono-komunikacionim tehnologijama.\nFakultet inženjerskih nauka Univerziteta u Kragujevcu je imenovao Komisiju za obezbeđenje kvaliteta. Na osnovu predloga Komisije za obezbeđenje kvaliteta Fakulteta inženjerskih nauka Univerziteta u Kragujevcu, Fakultet inženjerskih nauka Univerziteta u Kragujevcu je na sednici Nastavno-naučnog veća od 05.07.2007. godine usvojio standarde i postupke za obezbeđenje minimalnog nivoa kvaliteta za svaku oblast obezbeđenja kvaliteta koju predviđaju standardi za samovrednovanje i ocenjivanje kvaliteta visokoškolskih ustanova. Statuom Fakulteta inženjerskih nauka Univerziteta je predviđeno da se samovrednovanje Fakulteta i njegovih studijskih programa sprovodi najmanje jedanput u tri godine. Pri tome se postupa i u skladu sa dokumentom „Postupak za sistematsko praćenje i periodičnu provera kvaliteta“, koji je donela Komisija za obezbeđenje kvaliteta Fakulteta inženjerskih nauka Univerziteta u Kragujevcu, i koji je deo sistema obezbeđenja kvaliteta Fakulteta inženjerskih nauka Univerziteta u Kragujevcu.


Zatreslo se tlo oko Milorada Dodika, besramno je poručio Mirku Šaroviću: "Neka pređe u Sarajevo i tamo bude građanin, ako se protivi mirnoj disoluciji"\nZatreslo se tlo oko Milorada Dodika, besramno je poručio Mirku Šaroviću: “Neka pređe u Sarajevo i tamo bude građanin, ako se protivi mirnoj disoluciji”\nČlan Predsjedništva BiH Milorad Dodik izjavio je da ostaje pri tome da mirna disolucija treba da se desi što prije, a da lider SDS-a Mirko Šarović ima izbor i može da pređe u Sarajevo i tamo bude građanin za šta se i zalaže.\n– Ne znam šta da kažem, drago mi je što ostajemo jedinstveni ili u zajedništvu o pitanjima vezanim za učešće u odlučivanju u zajedničim institucijama. Pravi test toga biće kada se zakaže Predstavnički dom gdje sjedi SDS i PDP, da vidimo kako će se oni ponašati, rekao je Dodik.\nOn je napomenuo da od njih ne zavisi ništa u formalnom smislu, ali da zavisi u psihološkom smislu za Srbe, da su svi na jednoj strani, što je dobro.\nRekao je da se po izjavi Šarovića da će se suprostaviti mirnoj disoluciji vidi koliko je odlično što od njih ništa ne zavisi.\n– Zamislite da to kaže predsjednik partije koja je u jednom trenutnu bila pokret srpskog naroda za nezavisnost RS i partije koja je 1992. godine izglasala samostalnost te RS. Sada lider te partije kaže da nije za to”, rekao je Dodik.\nDodik smatra da Šarović ima pravo na politički stav, da je za neku BiH, ali je naglasio da nijedna BiH ne odgovara Srbima.\nDraginja Vuksanović – Stanković bez dlake na jeziku o napetosti u Crnoj Gori: “Narod neće dozvoliti okupaciju!”\nPUTIN USPIO ŠTO TRUMP NIJE Postignut je dogovor Rusije i Turske koji bi mogao promijeniti sve\nIzrael u ozbiljnim problemima: Bliži se kraj bahatosti jevrejske države\nIzuzetno snažne poruke dolaze iz Srbije: “Najbolje da Mladić bude presuđen za genocid u šest opština”\n08/06/2021 08/06/2021 Tarik Kucevic


Yoga&detox challenge „BIKINI SHAPE 30 DAY“ – Yalcc\nYoga&detox challenge „BIKINI SHAPE 30 DAY“\nmaj 26, 2018 @ 9:30 am - 11:30 am\n« PROLEĆNI DETOX – Yoga&detox challenge 21 day „HELLO SPRING”\nLUXURY YOGA DIGITAL DETOX RETREAT / 04 – 07 oktobar – ZLATIBOR »\nProgram “ Yoga&detox challenge “ BIKINI SHAPE 30 DAY” u 4 faze!\n26 maj -26 jun\nYoga&detox challenge 30 dana intenzivnog yoga-detox program za pokretanje metabolizma, detox i oblikovanje tela.\nOvaj 30-dnevni program je osmišljen za žene koje žele više! Da uvedu promene u ishrani i relaksaciji, pokrenu vitalnu energiju, oblikuju bikini liniju za leto i kreiraju zdrav stil života.\nProgram se sastoji se od četiri faze (četiri nedelje intenzivne yoga prakse i dva detox paketa ) koje čine:\nPRVA FAZA – YOGA BURN 1\nNa početku programa učesnice će obaviti merenje težine i obima tela, dobiti sva potrebna uputstva od kreatorki programa.\nIspuniti anketu o opštem stanju psihofizičkog zdravlja koja se nalazi u prilogu ovog uputstva.\n26 maj- Prvi čas 12o min\n1 Faza – prva nedelja. Yoga Burn1 je set asana (yoga položaja), pranajama (tehnika disanja) i kriya ( posebno, intenizvne vežbe sa tehnikom disanja, koje moćno i brzo podižu energiju, ubrzavaju metabolizam i oslobađaju nervni i energetski sistem napetosti, negativne energije, svakodnevnog pritiska i stresa).\nVežbe će vam pomoći da pokrenete metabolizam i povećate fleksibilnost tela, oslobodite unutrašnju snagu i podignete energiju na viši nivo. Snažne vežbe pokreću sagorevanje masnoća i drenažu toksina kroz limfni i probavni sisitem, čiste krv, jetru i bubrege. Moćne kriye oslobađaju emotivne blokade i stare emocije nakupljene u čakrama ili nervnim centrima u kičmi. Telo se sprema za drugu fazu. Svaki yoga čas počinje istezanjem i laganim zagrevanjem 15 minuta, nakon toga se praktikuju yoga asane sporijim tempom sa posebnim osvrtom na trup, kukove i noge.\nYoga nidra na kraju časa, duboka relaksirajuća yoga, čišćenje mentalnog i emotivnog tela. Balans\nDRUGA FAZA: Flow yoga + osnovni Housewifedetox paket\nFlow yoga tri puta nedeljno + 3 days housewife detox standard paket (detox program za 3 dana sa coldpressed sokovima, čorbom, detox salatom, mineral powder i detaljnim uputstvom ). Detox se koristi tri dana u toku druge faze ( druga nedelja programa).\nFlow joga podrazumeva vežbe istezanja i povećanja fleksibilnosti zglobova, statičke asane koje jačaju strukturu mišićnog i vezivnog tkiva, koštani sistem i tehnike disanja koje su usmerene na relaksaciju i vitalnost organizma Vežbe se rade usporeno u skladu sa disanjem. Flow joga pojačava efekte detox programa i oslobađa čistu energiju. Svest je usmerena na oslobađanje od negativnosti na mentalnom, emotivnom, energetskom i fizičkom nivou. Sva četiri centra našeg bića Tehnikama disanja čiste se čakre, nervni i endokrini sistem. Uspostavlja se hormonska ravnoteža i smirenost. Unutrašnji mir. Na kraju časa meditacija sabranosti.\nTrodnevni Housewife Detox paket- opis program\nHousewife detox je jedinstven trodnevni program detoxikacije organizma koji je zasnovan na konzumiranju 3 obroka: doručka u vidu detox green juice, u medju obroku detox green powder (super green napitak sastavljen od spiruline hlorele lucerke i jecmene trave), ručak se sastoji od detox salate ( zelena salata, avokado , krastavac), detox caj u popodnevnim satima i rana vecera detox čorba ( zelena boranija, tikvice zuccini , paradajez, beli luk, stabljika celera, začinsko bilje).\nHousewife detox je detox program koji u svom trodnevnom jelovniku ima jedan čvrst obrok kako se u trodnevnom procesu nebi zanemarila funkcija žvakanja koja je od ključne važnosti za zdravo funkcionisanje organizma. Tokom trodnevnog detox programa organizam se čisti od toxina i izbacuje štetne materije iz organizma. Tokom procesa mokrenje se povećava, izbacuje se višak tečnosti iz organizma i štetne materije.\nFood – yoga- spirit !!\nTREĆA FAZA- YOGA BURN 2\nYoga Burn 2 + detox jelovnik po danima nakon detoxa\nTotal energy yoga je set dinamičkih asana, kriya yoge i tehnika disanja) koje će dodatno pokrenuti metabolizam da sagoreva masne naslage i izbaci sve toksine iz organizma. Snažne vebe i intenzivne tehnike disanja izbacuju sve nečistoće napolje. Telo je već spremno i lagano za treću fazu i intenzivniji stepen integrativne yoge.\nYoga Burn2 snažno podiže čistu životnu energiju, koja je bila uspavana u prvoj čakri, čisti telo i um, emotivni i nervni sistem.\nDovodi u balans i ravnotežu celokupan system. CELOVITOST!\nNa kraju treće faze osetićete puno više energije i poleta. Telo je laganije, vitalno i zategnuto. Upoznaćete i naučiti kako da upravljate svojim mislima i emocijama. Uspostaviti mentalni i energetski balans.\nČETVRTA FAZA: “BIKINI SHAPE”\nVreme yoga časa: 60 minuta\nDodatnih sedam dana detox yoga vežbi u kombinaciji sa protenskim detox paketom by housewife detox 3 dana. Kriya yoga su energetske vežbe gde se kombinuju moćne tehnike disanja sa pokretom tela. Vežbe se izvode dinamično u kraćem vremenskom intervalu u odnosu na klasične yoga asane.\nU četvrtoj fazi postiže se efekat plus!\nHousewife proteinski detox program je namenjen osobama koje su izloženi fizičkim naporima i treninzima. Povećava nivo proteina u organizmu, izbacuje višak tečnosti iz organizma, koja se vezuje za mišiće. Za vreme trodnevnog programa oslobadja se iz organizma 2-4kg.\nU toku programa konzumira se svakodnevno 3 coldpress juice-a i 2 proteinska shake-a :\nWake up almond shake\nBoost green juice\nProtein booster shake\nSpremne za leto 2018!\nMedtacija ili Yoga nydra na kraju časa ( 15-20 min)\nVođena meditacija čišćenja na kraju programa.\nUTORAK: 19 – 20:30h\nČETVRTAK : 20 – 21:30h\nSUBOTA: 9:30 – 11h\nPostoji mogućnost da se neki termini održave na Adi, YOGA PLACE, ukoliko vremenski uslovi dozvole.\nRezultati Bikini shape 30 Day\nMerenje težine i opsega tela\nUpitnik o opštem stanju\nCena celog programa 24000 dinara\nZa sve prijave do 1 maja odobravamo 10 % popusta\nUplata 30 % za rezervaciju mesta na tekući račun: Yalc doo 205-1140-63,ostatak iznosa na početku programa.\nPrijave putem email: jovankayalc@gmail.com ; housewifedetox@yahoo.com\nZa sva pitanja u vezi programa Yoga&Detox 21 day “ Bikini shape 30 day” savete, nedoumice ili coaching podršku možete se obratiti:\nJovanki Vajagić, trener za lični razvoj i yoga instruktor\nMolim Vas da popunite formular pre porudžbine.\nIzaberite broj ulaznica: Bikini shape 30 day\t Yoga/detox prodram 30 dana\nPotvrda: Dolazim Ne dolazim\nfebruar 2 @ 4:00 pm - 5:30 pm\nmart 2 @ 11:30 am - 4:30 pm


Usluge / Services 3\nNEW LONG TERM SOLUTIONS DOO\nRentiranje opreme za hlađenjeRentiranje opreme za grejanje Rentiranje montažnih objekataTekstilni kanali i dufuzori\nRentiranje montažnih objekata\nRazvili smo lake montažne metalne hale najvišeg stepena, kvaliteta i sigurnosti. Naša prostorna rešenja za industrijske hale i magacinske prostore mogu se potpuno prilagoditi vašim potrebama. Njima ćete efikasno, jeftino i brzo proširiti svoju delatnost i lakše postići postavljene razvojne ciljeve.\nDanas više nego ikada pre znači da uspešna firma mora brzo i efikasno da reaguje na promene koje se dešavaju na tržištu. Konstantan nedostatak prostora predstavlja vremenski i finansijski gubitak, stoga smo za Vas razvili fleksibilna prostorna rešenja koja će omogućiti brz i efikasan rast Vaše kompanije.\nMontažne hale su upotrebljive u mnogobrojnim područjima – industriji, proizvodnji, pri skladištenju, izlaganju i spremanju vozila (kao nadstrešnica ili šator za vozila), u logistici (paletna, regalna i visokoregalna skladišta), recikliranju i civilnoj zaštiti. Naš iskusni tim za Vas će pripremiti idejno rešenje za jednostavno skladište u kojem će Vaša roba biti zaštićena od vremenskih uticaja, ili za proizvodnu halu sa prozorima, vratima, rampama, kranovima, itd.\nIndividualna prostorna rešenja\nLake montažne hale sa čeličnom konstrukcijom siguran su odabir za Vaš nedostatak prostora. Naše montažne hale i skladišni šatori prilagođeni su u potpunosti Vašim potrebama, uz to, ove montažne hale omogućavaju efikasan rast i lokacijsku prilagodljivost jer su montaža i demontaža hale jednostavne i brze. Kontaktirajte nas.\nDušana Vukasovića 71\n2. Statistika upotrebe klimatizacije\n3. Faktori uticaja (statistika)\nTelefon: +381 65 3194 611\nHvala Vam što ste popunili obrazac!\n© Copyright 2020 MN - All Rights Reserved