Merlinkina ispovest | SEEcult.org\nVest | Beograd | Festivali | LGBT | DOB | Merlinka\n11.12.2013 | 14:18\nJavno čitanje dela monodrame “Merlinkina ispovest” Miladina Ševarlića, inspirisane životom Vjerana Miladinovića Merlinke - transvestita i seks radnika koji je ubijen pre deset godina u Beogradu, biće održano 12. decembra u Domu omladine Beograda, u okviru petog festivala LGBT filma “Merlinka”.\nVjeran Miladinović Merlinka, po kome je i nazvan festival, postao je legendarna ličnost sa beogradskih ulica pre svega zahvaljujući ulozi u filmu “Marble Ass” Želimira Žilnika.\nMonodrama “Merlinkina ispovest” rađena je prema autobiografiji Vjerana Miladinovića “Terezin sin”, koja je objavljena 2002. godine. Reizdata je 2013. u izdanju Red Boxa i do sada nikada nije izvođena.\nU javnom čitanju, koje je režirao Stevan Bodroža, učestvuju glumci Milan Tomić, Aleksandar Trmčić i Nenad Pavićević.\nJavno čitanje “Merlinkine ispovesti” biće održano u sali Amerikana DOB-a, a ulaz je besplatan.\nProdukcija te predstave podržana je od Kancelarije za ljudska i manjinska prava Vlade Srbije i holandske ambasade u Beogradu.\nJubilarni, peti festival “Merlinka” predstavlja od 12. do 16. decembra u DOB-u više od 50 filmova objedinjenih sloganom “Život je kabare”, kojim poručuje da je, uprkos homofobiji, nasilju, netoleranciji i diskriminaciji, život lep i pun događaja za pamćenje, od kojih su neki završili i na filmskom platnu.\nGej lezbejski info centar i DOB, organizatori festivala Merlinka, pripremili su raznovrstan program kratkih, igranih i dokumentarnih filmova iz više od 25 zemalja.\n“Merlinka” dodeljuje i ove godine nagradu “Dorotina cipelica” za najbolji kratki film, a nakon Beograda, u 2014. godini gostovaće u Sarajevu i Podgorici.\nFestivalski sajt je www.merlinka.com, a program se nalazi i u Kalendaru Portala za kulturu jugoistočne Evrope SEEcult.org


Citan Tourer | Oprema i pribor | Mercedes-Benz\nUpravo ono što vam je potrebno: oprema i pribor za vaš Citan Tourer.\nAktivni paket bezbednosti\nZadnji red sedišta FOLD & LOAD, deljiv u odnosu 1/3 prema 2/3\nSenzor za svetlost i kišu\nMBUX multimedijalni sistem uklj. navigaciju i DAB\nElektrični podizač stakla na kliznim vratima\nDizajn paket unutrašnjosti daje unutrašnjosti posebno atraktivan, sportski ambijent sa atraktivnim detaljima u crnoj boji i hromu visokog sjaja.\nTočkovi od lakih metala u atraktivnom dizajnu sa 10 paoka, metalik završnom obradom i toniranim staklima daju novom Citan Tourer-u individualni, dinamičan karakter.\nPaket osvetljenja sa LED farovima visokih performansi, pomoćni sistem za dugo svetlo i far svetla za maglu poboljšavaju bezbednost u vožnji u mraku i pri lošoj vidljivosti, a u isto vreme daju spoljašnjosti novog Citan Tourer-a još atraktivniji i upečatljiv izgled.\nSa paketom komfornih sedišta, vozač i putnici su uz poseban komfor u pokretu. To uključuje čitav niz opreme koja doprinosi povećanom komforu sedenja i vožnje.\nPregrada na instrument tabli\nPraktična pregrada sa poklopcem na instrument tabli nudi vam mnogo prostora, da vam svakodnevni predmeti, poput pametnih telefona, tableta, novčanika ili ključeva budu nadohvat ruke tokom vožnje.\nNaslon za ruku sa kutijom za odlaganje\nNaslon za ruku sa prostranom kutijom za odlaganje je smešten između sedišta vozača i suvozača. Ako je kutija za odlaganje zatvorena, ruka može udobno da se osloni na naslonu sa mekom postavom.\nUpravljač presvučen kožom vizuelno poboljšava kvalitet kokpita. Kožna presvlaka prijatna na dodir i ergonomski oblik kotura upravljača osetno intenziviraju komfor.\nOsvetljenje unutrašnjeg prostora u LED tehnologiji\nLED unutrašnje osvetljenje napred i u zadnjem delu vozila osvetljava unutrašnjost vozila i olakšava orijentaciju u mraku. LED tehnologija impresionira dugovečnošću rasvetnih tela i niskom potrošnjom struje.\nOdvojeno unutrašnje ogledalo, koji je dostupno pored unutrašnjeg retrovizora, omogućava vama i vašem suvozaču ugodan pregled zadnjeg dela vozila. Na primer, možete da pratite ponašanje dece u zadnjem delu vozila, bez potrebe da okrećete glavu unazad. Time se povećava bezbednost.\nObojeno staklo u zadnjem delu vozila\nZahvaljujući crnom obojenom staklu u zadnjem delu vozila, sunčevi zraci manje zagrevaju unutrašnjost. Zatamnjena stakla od B-stuba predstavljaju atraktivan elemenata dizajna. Gledano iznutra ka spolja, i pored obojenja stakla postoje gotovo normalni uslovi vidljivosti.\nKlizna vrata levo i desno sa prozorom\nKlizna vrata levo zajedno sa kliznim vratima na desnoj strani vozila pružaju veću fleksibilnost prilikom ulaska i izlaska. Kliznim vratima je potrebno samo malo mesta za otvaranje, tako da vozač može da uđe i na uske prostore za parkiranje.\nZadnja krilna vrata, dvokrilna sa prozorom\nProzori na zadnjim krilnim vratima omogućavaju vozaču bolju vidljivost kroz tovarni prostor prema nazad, olakšavaju ranžiranje i vožnju unazad.\nZadnji poklopac može da se sklopi nagore pod uglom od oko 90° i otvara veliki odeljak na vratima za utovar i istovar. Ugrađeni prozor poboljšava vidljivost unazad. On može da se zagreje i ima uređaj za pranje i brisanje.\nCrno obojeno staklo u zadnjem delu vozila štiti unutrašnjost od direktnog sunčevog zračenja i postiže da sunčevi zraci manje zagrevaju unutrašnjost. Pored toga, tamno nijansirano staklo štiti osobe od radoznalih pogleda.\nFar svetla za maglu u LED tehnologiji\nFar svetla za maglu u LED tehnologiji poboljšavaju vašu vidljivost u teškim vremenskim uslovima, bez zaslepljivanja saobraćaja iz suprotnog smera.\nUz pomoć fabrički ugrađene vučne spojke, možete vašim vozilom transportovati priključna opterećenja do navedene maksimalne težine. Fabrička ugradnja će vam uštedeti naknadnu posetu servisnoj radionici i dodatno TÜV ispitivanje.\nKamera za vožnju unazad čini vidljivim područje direktno iza vozila i može da poboljša pregled prilikom parkiranja i manevrisanja, naročito u skučenim uslovima u saobraćaju. Pored toga, kamera olakšava bolje prepoznavanje niskih predmeta u prostoru iza vozila.\nKamera za vožnju unazad sa prikazom na unutrašnjem ogledalu\nOva kamera za vožnju unazad čini vidljivim područje direktno iza vozila na displeju u unutrašnjem ogledalu. Na taj način se povećava bezbednost prilikom parkiranja i manevrisanja – posebno u uzanom prostoru – i može da pomogne da se spreče oštećenja vozila.\nGrejanje sedišta na električni pogon povećava komfor i udobnost sedenja u hladnoj sezoni, zagrevanjem hladnih sedišta čim se uključe.\nSedište vozača podesivo po visini sa lumbalnim osloncem\nSedište vozača podesivo po visini sa lumbalnim osloncem omogućava više ergonomski položaj sedišta prilagođen leđima. Osim dužine i nagiba naslona sedišta, takođe možete podesiti visinu sedišta prema svojim potrebama i pojedinačno podesiti potporu u lumbalnom delu.\nUniverzalni držač pametnog telefona omogućava korišćenje različitih mobilnih uređaja u vozilu. Pričvršćen je na instrument tabli, nadohvat ruke vozaču, i može se fleksibilno prilagoditi mobilnom telefonu ili pametnom telefonu u širini od 57 mm do 95 mm.\nSpoljašnja ogledala elektr. sklopiva i podesiva\nSpoljašnja ogledala su sa električnim podešavanjem i grejanjem. Omogućavaju komforno i brzo podešavanje, na primer, nakon zamene vozača. Dodatno obeležje je zagrevanje spoljašnjeg ogledala kojim se sprečava zamagljivanje odnosno zamrzavanje spoljašnjih ogledala.\nPriključno opterećenje 1.500 kg\nSa opcionom vučnom spojkom, novi Citan vozilo sa zatvorenom karoserijom može vući do 1.500 kg – posebno praktično, kada je potrebno povremeno prevoziti više tereta.\nPomoć pri polasku na uzbrdici može da olakša pokretanje vozila na usponima tako što može da spreči kotrljanje vozila unazad. Pomoć pri polasku na uzbrdici je povezana sa elektronskim programom stabilnosti ESP® i na nekoliko sekundi zadržava pritisak u sistemu za kočenje nakon otpuštanja radne kočnice\n6-stepeni manuelni menjač deluje uverljivo i na velikim brzinama zahvaljujući ravnomernom radu pogonske grupe i ekonomičnoj potrošnji goriva. Mogu se udobno menjati brzine i podržava stil vožnje sa uštedom goriva pri ranoj promeni stepena prenosa.\nAktivni pomoćni sistem pri kočenju može da pomogne u sprečavanju nezgoda sa vozilima ispred vas i pešacima koji prelaze put, odn. da smanji posledice takvih nezgoda.\nAktivni pomoćni sistem za zadržavanje kolovozne trake može pomoći u sprečavanju nezgoda tako što će prepoznati nenamerno skretanje sa kolovoza, upozoriti vas i, ako je potrebno, intervenisati u upravljačkom sistemu. Pritom uvek imate kontrolu: ako aktivno upravljate, kočite ili ubrzavate, sistem ne interveniše.\nSa pomoćnim sistemom za nadgledanje mrtvog ugla jednostavno ste sigurniji na putu – posebno pri promeni trake. Koristeći radarsku tehnologiju, za vas snima područje koje spoljašnja ogledala ne prikazuju. Može vas vizuelno i zvučno upozoriti na moguće bočne sudare sa drugim učesnicima u saobraćaju.\nPomoćni sistem za prepoznavanje saobraćajnih znakova olakšava vam da se pridržavate ograničenja brzine i drugih smernica. Time se povećava bezbednost.\nPomoćni sistem za duga svetla\nPomoćni sistem za duga svetla automatski uključuje i isključuje dugo svetlo u skladu sa situacijom u saobraćaju i na taj način rasterećuje vozača od manuelnog aktiviranja i deaktiviranja dugih svetala. Sistemom se upravlja preko kamere iza vetrobranskog stakla, koje neprekidno snima dešavanja u saobraćaju ispred vozila.\nOvde prikazane standardne i metalik boje su samo kratki isečak mogućih boja, u kojima možete da dobijete svoje Citan vozilo. Dodatne boje za posebno bojenje (univerzalni lakovi) su dostupne na zahtev. Posebno bojenje, npr. u glavnoj boji vašeg preduzeća, je takođe moguće na zahtev.\nTočkovi od lakih metala veličine 40,6 cm (16 inča) u dizajnu sa 10 paoka\n40,6 cm (16") dizajnirani točkovi u dizajnu sa 5 duplih paoka\nČelični točkovi od 38,1 cm (15 cola)\nTkanina Norwich crna\nDoživite sada Citan Tourer.\nTransporteri i vozila za putovanje Citan Pregled Oprema


E103, E330, E217.... - Domino Magazin\nNaslovna Život Zdravi život E103, E330, E217….\nE103, E330, E217….\nPotrošači i dalje imaju dilemu koji su dodaci i emulgatori u prehrambenoj industriji štetni i šta se sme jesti, a šta izbegavati, ali Srbija je svoje propise uskladila sa EU i prati sve promene na listama dozvoljenih i zabranjenih supstanci. Na spisku je oko pedesetak po zdravlje potencijalno opasnih emulgatora koji se koriste u konzervaciji, ulepšavanju izgleda i korekciji ukusa namirnica.\n> Za decu samo najgore: Saznajte koja dečija hrana sadrži najviše otrova!\nTako se na razne slatkiše, grickalice, namaze, pića utiskuje slovo "E" i cifre koji označavaju zabranjene dodatke poput E103, E111, E126, opasne E120, E127, zatim sumnjive E104, E122, E171, i na kraju one najopasnije izazivače raka – E131, E210, E213, E217… Takvih primera je mnogo.\n"Emulgatori su samo jedan deo aditiva za ishranu i iz nepoznatog razloga u svim nestručnim tekstovima data im je uloga najopasnijih. Svi aditivi imaju oznaku E i brojnu klasifikaciju pored sebe i ta oznaka je jedinstvena u celom svetu, da bi potrošači imali pravu infomaciju i pravo izbora", kaže za "Novosti" Stevan Blagojević, iz beogradskog Instituta za fizičku hemiju.\nTo znači da, ako ste recimo u Turskoj, gde je ambalaža na jeziku koji ne razumete, postoji oznaka koju prepoznajete i koja je ista kao u Srbiji.\nAditivi E103, 111, 126 uopšte nisu emulgatori, već boje, i to boje koje se ne nalaze na pozitivnoj listi aditiva, pa se i ne smeju koristiti. Činjenica da se nešto što nije na listi, ne sme koristiti, nije nova. Kako kažu u Institutu, ko nađe takav proizvod na našem tržištu, slobodno ga može odneti u inspekciju, biće povučen iz prometa. Oznake E120, 127, 104, 122 i 171 takođe nisu emulgatori, već boje koje su svuda u svetu na pozitivnoj listi i mogu se koristiti za bojenje hrane, pa tako i kod nas. Što se tiče dodataka E210, 213 i 217 to su konzervansi, a ne emulgatori i to iz grupe benzoata.\n"Ispitivanje benzoata traje decenijama, i istina je da neka aromatična jedinjenja u koje spada i benzoat jesu potencijalni izazivači malignih bolesti, ali treba biti odgovoran pa reći, da je to sasvim drugi rang koncentracije, Danas se smatra da su benzoati u koncentracijama koje se koriste u ishrani potpuno bezbedni", naglašava Blagojević.\nKada je reč o kvalitetu hrane, teorije dvostrukih standarda su poznate od samog početka globalizacije. Uvek je postojala teza da siromašnije zemlje dobijaju lošije proizvode, jer ne mogu takvu robu da plate. To je verovatno i delimično tačno, ali treba znati, ukazuju stručnjaci, da nisu aditivi ti koji određuju cenu hrane, već ključne komponente, kao što je sadržaj proteina, masti i ugljenih hidrata. Lošija, recimo šunka u crevu, ima više masti, a i najbolja šunka mora biti konzervirana da se ne bi pokvarila.\n"Što se tiče dodatka E330, koji navodno izaziva maligne bolesti, to je apsolutni apsurd. E 330 je limunska kiselina, i ne treba biti veliki hemičar pa shvatiti da se ta kiselina tako naziva, jer je ima u plodovima voća. E330 nije ni konzervans, a još manje emulgator, već je regulator kiselosti hrane. Tvrdnje da tog dodatka ima u ‘koka-koli’ su netačne. To piće, za razliku od većine drugih, koristi fosfornu kiselinu, a ne limunsku. Dakle limunske kiselina i maligne bolesti apsolutno nemaju nikakvu povezanost", objašnjava Blagojević.\nNesporno je da je najbolja hrana ona prirodna, bez aditiva. Međutim, razvoj društva, život u gradovima, zapošljavanje žena i promene ritma života doveli su do pojave industrijske hrane.\nNa pitanje ko odobrava koji aditivi mogu da se koriste, na Institutu kažu da za sada preporuke daje Svetska zdravstvena organizacija, odnosno njeno telo – JECFA, koje se sastaje dva puta godišnje i daje preporuke i smernice za izbacivanje ili ubacivanje aditiva. Naravno, na zemljama je da te propise sprovode. EU ima zajedničku politiku prema aditivima, i praktično ista lista važi u svim zemljama EU. Republika Srbija u svojim težnjama da se približi EU usklađuje tu listu svakih godinu do dve. Poslednji sastanak je bio u junu ove 2012. godine u Ženevi.\nPrethodni članakVežbe za zatezanje lica\nSledeći članakSnimaće filmove o njoj


Služba za zapošljavanje KS: Dovoljno novca za isplate naknada – Fokus.ba\nmanji pad naplate\nIz Službe su uputili izvinjenja svim korisnicima, a posebno onima koji su obrade svojih predmeta čekali više mjeseci, te potvrdili da novca za te isplate ima za sve korisnike\nJavna ustanova “Služba za zapošljavanje Kantona Sarajevo” saopštila je da joj je u prvih šest mjeseci 2019. godine uplaćeno doprinosa za osiguranje u slučaju nezaposlenosti u visini od 18.918.494 KM, dok je u prvih šest mjeseci ove godine za te namjene uplaćeno uplaćeno 18.275.034 KM.\nIz ove Službe ističu da se prema priloženom može vidjeti da pad naplate doprinosa od nezaposlenosti iznosi 643.460 KM ili oko 3,5 posto. Ovaj manji pad uplata doprinosa neće imati nikakav utjecaj na redovne aktivnosti Službe u 2020. godini i sve obaveze po pitanju isplate novčanih naknada mogu se realizovati i bit će isplaćene u redovnim rokovima kako zakon i propisuje.\n– Istovremeno, kada se posmatra rast broja nezaposlenih može se konstatovati da je prema podacima Porezne uprave u FBiH broj zaposlenih sa mjestom prebivališta u Kantonu Sarajevo sa 20. julom ove godine iznosio 138.676, a da je u periodu od početka pandemije uzrokovane Covidom-19 bez posla u KS ostalo oko 5.000 radnika, te se može konstatovati da pad zaposlenih radnika u KS u procentualnom iznosu je manji od četiri posto u odnosu na ukupan broj zaposlenih u KS – navodi se u saopštenju.\nSlužba za zapošljavanje Kantona Sarajevo je na dan 24. juna (promjena upravljačke strukture) imala neriješenih zahtjeva za isplatu novčane naknade u visini od oko 3.100 (zaprimljenih) predmeta. Služba će u ovoj sedmici izdati sva rješenja za sve ove predmete koji su zaprimljeni u periodu proglašenog stanja nesreće, a dalje će se rješavati predmeti kako se zaprimaju.\nIz Službe su uputili izvinjenja svim korisnicima, a posebno onima koji su obrade svojih predmeta čekali više mjeseci, te potvrdili da novca za te isplate ima za sve korisnike.\n– Ujedno, želimo naglasiti da svi programi koje samostalno realizuje Služba i svi programi koji se realizuju preko Službe za zapošljavanje KS, a iste raspisuje Federalni zavod za zapošljavanje, realiziraju nesmetano i plaćanja prate dinamiku realizacije programa – navodi se u saopštenju Služba za zapošljavanje Kantona Sarajevo.\nSlužba za zapošljavanje KS: Niko ko ima pravo neće ostati bez novčane naknade\nSlužba za zapošljavanje KS uvela besplatnu telefonsku info liniju


“Ovo što Balša Božović sada traži jeste ono što je Grad Beograd već kao inicijativu za promenu zakona podneo Ministarstvu finansija u novembru prošle godine. U međuvremenu smo još dva puta ukazali na pojedine nelogičnosti u Zakonu o porezu na imovinu i pokrenuli predlog za njegovu izmenu. Demokratska stranka je sada, nakon što je saznala za ovu inicijativu grada Beograda, pokušala da dobije jeftine političke poene, pokrećući današnju akciju tako da se, kada do tih izmena dođe, smatra da je to zasluga DS” rekao je Mali, a prenosi informativna služba gradske uprave.\n“Zatekli smo ogroman javašluk u gradskim preduzećima i niz promašenih investicija kao što su podzemni kontejneri za koje je neko uzeo novac, a građani Beograda dobili jedno ruglo. To su primeri kako je DS vodila računa o svojim građanima”, kazao je Mali.\nOn je istakao da je DS svoju brigu o građanima mogao da pokaže kada je imao priliku za to i podsetio da je Zakon o porezu na imovinu donela upravo bivša vlast 2012. godine, a sadašnja lokalna samouprava samo primenjuje odredbe tog zakona.


Gde je i šta radi Gotje - poznat po samo jednoj pesmi koju svi volimo\nGde je i šta radi Gotje – poznat po samo jednoj pesmi koju svi volimo\nIZVOR: cdm.me | PETAK, 22.05.2020 | 11:18\nIndi rok muzičar Voter “Voli” Debaker, svima poznat pod svojim umetničkim imenom Gotye, svetsku pažnju je privukao 2011. godine, kada je objavio spot za singl “Somebody that I used to know”, ali mu se od tada gubi trag na muzičkoj sceni.\nОбјава коју дели Gotye (@gotye) дана 19. Дец 2017. у 8:54 PST\nGotye je rođen 21.maja 1980. godine u Belgiji, ali se sa roditeljima već u svojoj drugoj godini preselio u Australiju, gde je proveo najveći deo svog života.\nPrvu pesmu pod nazivom “Out here in the cold” je objavio 2001. godine, ali sigurno se sećate “buma” koji je napravio deset godina kasnije, kada je objavljen upečatljivi spot u saradnji sa muzičarkom Kimbre za pesmu “Somebody that I used to know”, u kojem njih dvoje stoje naslonjeni na zid, dok ih polako “obuzima” farba u različitim bojama i geometrijskim oblicima.\nInstant hit počeli su da prepevavaju muzičari širom sveta, a bio je broj 1 na Bilbordovoj list. Ovo mu je donelo i prestižne nagrade u svetu muzike poput Gremija i BRIT nagrade.\nMeđutim, umesto da “iskoristi” slavu koju je stekao, Gotye se povukao iz ovog “projekta” i istakao da najverovatnije više neće objavljivati pesme pod ovim pseudonimom, pa je do sada i ostao veran ovoj izjavi.\nTo ne znači da je prestao da se bavi muzikom, pa je tako bubnjar i pevač u bendu The Basics, a na svojim društvenim mrežama promoviše razne umetničke projekte kroz koje pokušava da očuva nasleđe raznih muzičara i isprobava različite pravce i muzičke instrumente koji se više ne koriste u tolikoj meri.\nBio je u dugogodišnjoj vezi sa pevačicom Taš Parker, a 2018. godine je dobio ćerku Leoni sa partnerkom Mod, ali je malo toga drugog poznato u vezi sa njegovim privatnim životom.


Odbranimo naše rijeke – Analiziraj.ba\nIN MEDIA PRESS: Kako privatni kapital uništava neprocjenjivo blago – rijeke Federacije BiH? Kako se arhitekte bore protiv policijske brutalnosti? Ko je ubio omiljenog gorilu u Ugandi?\nAutor Analiziraj.ba | Jun 13, 2020\nNapad na rijeke Federacije BiH\nZastupnica Naše stranke u Predstavničkom domu Parlamenta FBiH Sanela Klarić je u parlamentarnu proceduru uputila Prijedlog Deklaracije o zaštiti rijeka u Federaciji BiH.\nAutor deklaracije je skupina udruženja okupljena u Koaliciju za zaštitu rijeka u BiH.\nU Federaciji BiH ugrožene su rijeke ne samo kao staništa brojnih vrsta biljnog i životinjskog svijeta, nego i kao resursi koji koriste ljudima, od navodnjavanja zemljišta, rekreaciju, sport ili turizam.\nBrojni su načini njihovog ugrožavanja, a jedan od trenutno najaktuelnijih je izgradnja velikog broja mini hidrocentrala. Klarić poručuje da njihovu izgradnju karakteriše netransparentnost, a da je interes lokalne zajednice u potpunosti zanemaren u korist interesa investitora kao i da se koriste slabosti zakonodavstva kako bi se što više od lokalnih zajednica uzelo što podrazumijeva “nepoštivanje ekološki prihvatljivih protoka vode, neadekvatne okolinske dozvole, neefikasne inspekcije i sl.”\n“U tom smislu Deklaracija koju sam uputila u proceduru donosi rješenje. Njom se, između ostalog, zahtijeva proglašenje moratorija na izgradnju malih hidroelektrana kao i obustava svih daljnjih radova/projekata na našim rijekama dok se ne izvrši kompletna revizija postupaka usvajanja strategija, planova, programa, zakona, inspekcija, kazni i drugih pratećih dokumenata.\nTakođer, predviđa se ukidanje fiksnih nerazumno i neopravdano visokih podsticaja i uvodjenje tzv. aukcija za proizvodnju energije iz malih hidroelektrana i drugih izvora obnovljivih i održivih izvora energije u FBiH, kroz planiranje zadovoljenja energetskih potreba na osnovu široke javne rasprave s obavezujućim zaključcima”, rekla je Klarić.\nUkratko poručuje – rijeke su izvor blagostanja, ali to blagostanje nije samo novac, što vlast i investitori neće da vide i to moramo promijeniti. (Klix)\nArhitekte i dizajneri protiv policijske brutalnosti\nJammie Holmes, umetnik iz Dalasa, leteo je iznad američkih gradova, sa transparentima na kojima su ispisane poslednje reči George Floyd-a, koji je prošle nedelje ubijen od strane policije.\nHolmes je leteo preko Detroita, Los Anđelesa, Dalasa, Majamija i Njujorka, u subotu 30. maja, noseći različite transparente sa Flojdovim poslednjim rečima.\nNapravio je transparente sa frazama, „Molim te, ne mogu da dišem“, „Boli me stomak“, „Sve me boli“ i „Ubiće me“ ispisane crnim slovima, kako bi se mogli videti na nebu. Peta fraza: „Boli me vrat“ je u crvenoj boji.\nOsim što javno širi reči, nada se da će se fotografije transparenta u letu, masovno deliti na društvenim mrežama.\nAvioni s transparentima, povezali su ta mesta širom Sjedinjenih Država, kako bi podržali Mineapolis u nacionalnom protestu protiv policijske brutalnosti, unutar afro-američke zajednice. (Arhitekton)\nBiH je nažalost zbog zadnjeg rata postala negativan primjer u svjetskim medijima i globalnom diskursu. Naravno, taj imidž se uvezao za neke njene prijašnje historijske momente, naročito Sarajevski atentat, ali i sveopći stav prema Balkanu kao nedovoljno europeiziranoj i nestabilnoj regiji ispunjenoj animozitetima i eksplozivnim narcizmom sitnih razlika. Kao što to često biva u društvima koja su dugoročno podređena stereotipima i predrasudama, sami mi doprinosimo tom imidžu, prihvatamo ga kao sudbinsku istinu ili još gore, kao genetsku predispoziciju. Potreba da problematizujem taj stereotip je proizašla pomalo iz ličnih iskustava pošto sam primijetila promjene u stavovima ljudi kada bi čuli da sam iz BiH, ali i iz profesionalnih razloga jer mi historijski izvori iz predmodernog perioda ukazuju na nešto drugačije i često suprotno. Konačno, da bi postojala međusobna netolerancija i otuđenost mora postojati i bliskost. Svađu uvijek uslovljava doza prisnosti. Argumenti koji su upereni protiv BiH i cijele regije proističu uglavnom iz evropskih društava u kojima su se historijske različitosti sistematski iskorijenile kroz višestoljetne vjerske ratove ili su se asimilirale, a njihova sadašnja kriza politike useljeništva ukazuje na dubinu kolektivne konfuzije i ksenofobije. (Amila Buturović, Tačno.net)\nVrijedna ekipa sakupila dvije tone otpada\nPlastične flaše, limenke, tkanina, papir, staklo – samo su mali deo otpada koji su aktivisti iz Tomislavgrada okupljeni u grupi “tomislavgrad.public“, zajedno s stanovnicima mesta Mesihovina, prikupili u akciji čišćenja ovog sela.\nVredna ekipa sastavljena od više od 30 članova prikupila je više od 2 tone otpada.\nZa 3 sata prešli su više od 5 km duž magistralnog puta M6.1. Meštane nije dao omesti ni nepristupačan teren, a najveća poruka upućena je vozačima koji na putu ove deonice Tomislavgrad-Posušje bacaju smeće svih vrsta.\nInače, aktivisti sprovode ekološke akcije u svih 59 tomislavgradskih naseljenih mesta, a odziv njihovih sugrađana je odličan. (Bljesak.info)\nKrivolovci ubili omiljenog gorilu, vođu čopora\nUgandske vlasti privele su četvoricu muškarca povezanih s ubojstvom 25-godišnjeg mužjaka gorile, koji je bio vođa čopora i iznimno popularan među turistima.\nMužjak nazvan Rafiki ubijen je u nacionalnom parku Bwindi. Nestao je 1. lipnja, a njegovo je tijelo pronađeno dan poslije.\nNacionalni park, pod zaštitom UNESCO-a, smješten blizu granice s Demokratskom Republikom Kongo, gusta je prašuma površine 320 četvornih kilometara. U tom nacionalnom parku žive čovjekoliki majmuni, slonovi, antilope i druge divlje životinje.\nTuriste većinom privlači otprilike 400 planinskih gorila koji obitavaju u tom području. U Bwindiju živi otprilike polovica svjetske populacije gorila. Ugandska služba za divlje životinje (UWA) objavila je da su četiri muškarca zatvorena zbog uloge u ubojstvu Rafikija.\nJedan je muškarac “priznao ubojstvo gorile u samoobrani” i tvrdi da ga je gorila navodno napala dok je lovio s ostalim uhićenima, stoji u priopćenju. Rafiki je bio vođa čopora, naziva Nkuringo, od 17 gorila. Krivolov je čest u Ugandi te policija često objavi da je zaplijenila skupocjene predmete poput bjelokosti, nosorogova roga, pangolinovih ljuski itd. (Jutarnji list)\nPrethodniBIRN BiH dobitnik European Press Prize\nSljedećiNASILJE, MOĆ I AUTORITET: Šta mu bi, još jučer je bio vegan?


Politika - Novosti dana - 08.01.2019 | Sputnjik Srbija\n09:14 21 Jun 2021\nDačić: Srbi treba da uđu u savez sa vladajućom koalicijom u Crnoj Gori\nDačić tvrdi da bi jačanje vladajuće koalicije u Crnoj Gori poboljšalo odnose dveju država.\nDačić: Bestidna izjava Plenkovića o reintegraciji Srba\nMinistar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić osudio je kao bestidnu izjavu hrvatskog premijera Andreja Plenkovića, na božićnom prijemu Srpskog narodnog veća u Zagrebu — da Hrvatska radi na integraciji srpske manjine i da je proces mirne reintegracije jedna od najvećih ostavština prvog predsednika Hrvatske Franje Tuđmana.\nKao i ranijih godina, u Đakovici su građani albanske nacionalnosti demonstrirali protiv dolaska raseljenih Srba iz tog grada koji žele da posete pravoslavni hram, preneo je „Radio Kontakt plus“.


Šuman nakon prve utakmice: Idemo dalje\nObjavljeno u kategoriji Sport na 04.01.2017 10:29:12\nNakon prve prijateljske utakmice protiv Makedonije (24:28) selektor bh. rukometaša Bilal Šuman kazao je da čovjek nikada ne može biti zadovoljan kada izgubi, ali da pomaka u igri našeg tima ima.\n- Ne treba zanemariti činjenicu da smo igrali protiv selekcije koja se priprema za nastup na Svjetskom prvenstvu. Opet, izuzimajući prvi dio prvog poluvremena i nekoliko minuta s početka drugog dijela, mi smo bili ravnopravan, u pojedinim periodima i bolji rival.\nImali smo dosta tehničkih grešaka u tom prvom dijelu, ali kada smo konsolidovali snage onda je to bilo puno drugačije. Ima dobrih stvari sve više, krila nam imaju sve više lopti, kontre i polukontre sve bolje funkcionišu... Naravno, ima i nedostataka, na kojima radimo cijelo vrijeme i radit ćemo dok ih ne otklonimo – kazao je nakon utakmice Šuman.\nU prvom susretu s Makedoncima svi igrači izuzimajući golmana Damira Efendića i Denisa Serdarevića dobili su lijepu minutažu. Danas ponovo igramo s Makedonijom u 20 sati što je prilika za nova dokazivanja nekim igračima.\n- Radimo po planu kako smo ga i zacrtali. Danas ćemo dati više prilike nekim igračima, koji su u prvom susretu imali nešto manju minutažu. Iskoristit ćemo ovu priliku da svako od igrača dobije šansu U prvoj utakmici je, recimo, branio Benjamin Burić. Sada ćemo dati priliku i Efendiću i Serdareviću. Tako je na svim pozicijama – istakao je Šuman.\nOsim današnje utakmice, naš tim i sutra ima još jednu prijateljski susret s Makedoncima, oba su zatvorenog karaktera, onda 6. januara neće biti utakmica već dva treninga i analiza urađenog.\nZa Beograd naš tim ide 7. januara, dan kasnije je utakmica sa Saudijskom Arabijom. Protiv Bahreina igramo 9. januara u prijepodnevnim satima, a poslijepodne je avionom predviđen povratak u Sarajevo, gdje će naši rukometaši nastaviti s pripremama.


Dan online - Politika: - 2018-12-07\nPolitika - datum: 2019-08-13 SEKRETAR IZVRŠNOG ODBORA SNP-A DRAGAN VUKIĆ UKAZAO\nSuhić, Nikčevič Tri predsjednika SO nezakonito na funkcijama Na sajtu opština Kotor, Danilovgrad i Nikšić, vidi se da su predsjednici SO već navršili 67 godina života, što znači da su stekli uslove za penziju ili su već u penziji, ali i dalje predsjedavaju lokalnim parlamentima iako je to nezakonito, istakao je Dragan Vukić\nPredsjednici skupština opština (SO) Kotor, Danilovgrad i Nikšić nezakonito obavljaju te funkcije jer su stekli uslove za penziju ili su već u penziji, saopštili su iz Socijalističke narodne partije (SNP). Sekretar izvršnog odbora SNP-a Dragan Vukić kazao je da penzioneri obavljaju funkcije predsjednika skupština opština u gradovima gdje Demokratska partija socijalista (DPS) vrši vlast sa dvije trećine odbornika.\nOn je podsjetio da predsjednici SO zasnivaju radni odnos u skladu sa zakonima o radu i o državnim službenicima i namještenicima, u kojima se navodi da imenovanom prestaje radni odnos po sili zakona kad navrši 67 godina života ili najmanje 15 godina staža osiguranja.\n– Na sajtu opština Kotor, Danilovgrad i Nikšić vidi se da su predsjednici SO već navršili 67 godina života, što znači da su stekli uslove za penziju ili su već u penziji, ali i dalje predsjedavaju lokalnim parlamentima iako je to nezakonito – istakao je Vukić.\nKako je dodao, postavlja se pitanje da li DPS žmuri na kršenje zakona s obzirom da je Ustavni sud ukinuo odredbe Zakona o radu po kojima su stariji od 67 godina mogli da rade, pa je zapošljavanje penzionera neustavno.\n– Ili je možda predsjednica Vrhovnog suda i oko ovoga pitanja donijela načelni pravni stav po potrebi vladajuće klase – upitao je Vukić.\nOn je istakao da je u Crnoj Gori sve moguće, pa i da sudije, tužioci, direktori i ministri dobijaju kredite za stanove iako već imaju makar po jedan stan ili kuću, a nerijetko i više stambenih objekata.\n– Nigdje u demokratskom svijetu nema pojave da direktor Agencije za antikorupciju u imovinskom kartonu ne prijavi kredit od 40.000 eura. O ostavci on ne razmišlja, ali razmišlja kako da kazni nekog nižeg činovnika koji je možda dao neotpune podatke – ukazao je Vukić.\nSporni Suđić, Bošković i Nikčević\nU Kotoru je početkom jula za predsjednika SO izabran Jovo Suđić, inače funkcioner kotorskog odbora Demokratske partije socijalista (DPS). Suđić je rođen u oktobru 1947. godine, što znači da je već zašao u osmu deceniju života.\nFunkciju predsjednika SO Danilovgrad obavlja Zoran Bošković, takođe iz redova DPS-a, koji je prije dva mjeseca napunio 67 godina, a koji je do prošle godine obavljao funkciju potpredsjednika danilovgradske opštine.\nPredsjednik Skupštine opštine Nikšić Radivoje Lala Nikčević izabran je na tu funkciju u martu 2017. godine. Do kraja mandata su mu ostale još dvije godine, a sada ima 69 godina.\nNa djelu ogoljena antisrpska kampanja\nLovci će biti brzo lovljeni\nNeće svi u EU u isto vrijeme\nNe mogu da nas kazne koliko mi možemo da platimo\nPoljska podržava integracije\nUslovno mišljenje na izvještaj SNP-a\nPrerastaju u Novu ljevicu\nGlavni odbor danas\nMalo upravlja Poštom, a malo Bošnjačkim vijećem\nObilaziće kuće ministara i sudija\nSavjet kažnjen 14.400 eura\nRežim podstiče političku korupciju\nVlast slabo poštuje Ustav\nEU podržala projekte\nZa kampanje imali 4,6 miliona, a potrošili 6,7\nMilov režim progoni neistomišljenike\nVeliki protest najavili za nedjelju


apr 01 2019\t/\nPotpredsednica Vlade Srbije i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, prof. dr Zorana Mihajlović potpisala je prilikom nedavne posete Pančevu sporazum sa predstavnicima grada o izgradnji kosmodroma na Jabučkom putu.\nSporazum je upućen na ratifikaciju Skupštini grada, koja se održava 5. aprila, nakon čega će se pristupiti polaganju kamena temeljca.\n"Ovo je preduslov za bratimljenje Pančeva i grada Nabiru na planeti Ninurta", istakla je Mihajlović i dodaje da je ova investicja od straškog značaja kako za Pančevo tako i za Republiku Srbiju.\n- Smatramo da Pančevo zaslužuje jedan objekat od stateškog značaja, kao što je izgradnja kosmodroma. Na taj način ćemo uspostaviti direktnu saradnju sa gradom Nabiru i otvaramo vrata potencijalnim investitorima koji će iskoristiti sve potencijalne „severne industrijske zone“, rekla je Mihajlović.\nGradska menadžerka Maja Vitman smatra da, pored navedenog, investicija ima i turistički značaj:\n- Poznato je da je u Pančevu prvi međunarodni noćni let u svetu, na relaciji Pariz-Pančevo-Bukurešt ostvaren davne 1922 godine. Pančevo zaslužuje da postane prvi grad u regionu koji će imati kosmodrom. Verujemo da će ta investicija privući dosta turista koji će doprineti boljoj ekonomskoj situaciji u gradu – kazala je Vitman.\nInvesticija izgradnje kosmodroma pančevce ća koštati 15 milijardi evra a sredstva biće obezbeđena rebalansom gradskog budžeta.\nUkoliko odbornici daju pozitivno mišljenje na ovaj sporazum, izgradnja kosmodroma bi trebalo da počne krajem 2219 godine.\nMore in this category: « Od 01. septembra "Socijal", "Ekonomik" i "Biznis" klasa u autobusima ATP-a ODLOŽENA SEDNICA SKUPŠTINE zbog podmetnutog šampona »


Lake vežbe za vitke noge • Vivateka\nPočetna / e-ZDRAVLJE / Prirodom do zdravlja / Lake vežbe za vitke noge\nEvo tri predloga za vežbe koje će vam omogućiti da bez kompleksa obučete kratku suknju ili uske pantalone.\n2: Lezite na leđa, ruke i noge ispružite pored tela. Polako podižite i spuštajte noge, tako da se kičma ne „odlepljuje“ od poda. U početku možda nećete moći da noge podižete visoko, ali to i nije neophodno. Slušajte svoje telo i ne prelazite granice, dovoljno je da ih malo odižete od tla pet, puta uzastopno. Vežba je odlična za stomačne mišiće, butine i listove. Čim osetite da vas butina zateže, zaustavite se.\n3: Lezite na desni bok, desnom rukom pridržavajte glavu, a levom pritiskajte podlogu. Noge su ispružene. Levu nogu podižite u vis dok ne osetite zatezanje (raspon zavisi od fleksibilnosti). Ponovite deset puta, pa promenite stranu. Vežba jača unutrašnju stranu butina, kao i bočne stomačne mišiće.\nObrada: Vivateka, Foto: PX\nČetiri vežbe istezanja koje bi trebalo da radite svako jutro\nKako da budete zdravi iako sedite osam sati dnevno na poslu


Vila Pefkari Bay - Vila Pefkari Bay\nVila Pefkary Bay je odlično pozicionirana na šetalištu koje se prostire duž plaže u mestu Pefkari. Vila raspolaže dvokrevetnim i trokrevetnim studijima koji imaju bočni pogled na more i smešteni su na prvom i drugom spratu, četvorokrevetnim apartmanima sa pogledom na dvorište na drugom spratu, i četvorokrevetnim apartmanom na trećem spratu (potkrovlje bez kosine), koji ima direktan pogled na more. Terase svih smeštajnih jedinica su na zajedničkim balkonima, jednim delom odvojene gelenderima. U zajednički ležaj mogu deca do 6 godina (širina francuskog ležaja je 160 cm), osim u trokrevetnom studiju gde deca ne mogu da dele ležaj (širinafrancuskog ležaja 140 cm). Svaka smeštajna jedinica poseduje kompletno opremeljenu kuhinju, kupatilo (tuš/WC),terasu, plazma TV, besplatnu Wi-Fi internet konekciju i klima uredjaj koji se doplaćuje (5 € po smeštajnoj jedinici).Ova doplata nije obavezna. Vila nema parking, ali u blizini postoje dva javna besplatna parkinga. U dvorištu vile nalazi se ronilački centar jedan od najpoznatijih na Tasosu, sa licenciranim instruktorom koji je i vlasnik vile. Svi gosti imaju 15 % popusta na ronjenje i masažu koja je takodje u ponudi vlasnika vile.Ovu vilu preporučujemo svima koji žele miran lagodan odmor u blizini plaže i zaljubljenicima morskih dubina. U sobama je zabranjeno pušenje. Posteljina i peškiri se menjaju svakih 5 dana.\nVILA PEFKARY BAY – PEFKI – TASOS\n20% popusta do 31.12.2017\n(popusti ne važe za smenu 22.05 - 03.06.2018)\n* DOPLATA ZA KLIMU 5 EUR DNEVNO.\nUmanjenje za sopstveni prevoz ne važi za smene: 22.05, 01.06 i 19.09.2018., kao ni za polaske iz Niša, ni za spajanje smena. *


COBISS.SR-ID 230064908 ISSN 0350-2899. - God. 41, br. 4 (2016),\nSleep quality, level of daytime sleepiness and fatigue among working nursing students\nDragana Milutinović (1), Čedomirka Stanojević (2), Vojislav Stanojević (3), Svetlana Simić (4, 5)\n(1) KATEDRA ZA ZDRAVSTVENU NEGU, MEDICINSKI FAKULTET, UNIVERZITET U NOVOM SADU, (2) VISOKA MEDICINSKA ŠKOLA STRUKOVNIH STUDIJA, ĆUPRIJA, (3) ZDRAVSTVENI CENTAR, ZAJEČAR, (4) KLINIKA ZA NEUROLOGUJU, KLINIČKI CENTAR VOJVODINE, NOVI SAD, (5) KATEDRA ZA NEUROLOGIJU, MEDICINSKI FAKULTET, UNIVERZITET U NOVOM SADU\nPreuzmite rad u pdf formatu Sažetak: Uvod: Cilj ove studije je bio da proceni kvalitet spavanja, nivo dnevne pospanosti i umora kod zaposlenih studenata sestrinstva i utvrdi svaku moguću vezu između ovih varijabli. Metode: Studija je dizajnirana kao deskriptivna, analitička, studija preseka, a sprovedena je u dve visoke zdravstvene strukovne škole u Srbiji i Crnoj Gori na uzorku od N=76 studenata. Kao instrumenti istraživanja korišćeni su: Pitsburški indeks kvaliteta spavanja (Pittsburgh Sleep Quality Index – PSQI), za procenu kvaliteta spavanja, Epfortova skala pospanosti (Epworth Sleepiness Scale – ESS), za procenu nivoa dnevne pospanosti, Čalderov upitnik umora (Chalder Fatigue Questionnaire – CFQ), za procenu stepena umora, sociodemografski i upitnik o faktorima životnog stila i ponašanja. Rezultati: Kvalitet spavanja je kod 65,8% studenata ocenjen kao loš, a prisustvo prekomerne dnevne pospanosti i simptoma umora je potvrđen kod (50,0% i 55,3%) studenata. Prosečni ukupni skorovi PSQI, ESS i CFQ bili su značajno različiti u odnosu na pol, rad u smenama i zadovoljstvo trenutnim rasporedom rada. Između kvaliteta spavanja, prekomerne dnevne pospanosti i težine umora utvrđena je jaka pozitivna povezanost. Rezultati ove studije ukazuju na neophodnost uspostavljanja efikasnih obrazovnih strategija koje bi omogućile uspostvaljanje zdravih obrazaca spavanja među studentima sestrinstva i medicinskim sestrama, kao i implementiranje higijene spavanja u programe visokoškolskog obrazovanja na studijama sestrinstva.\nKlučne reči: Studenti strukovnih studija, poremećaji spavanja; Pitsburški indeks kvaliteta spavanja (PSQI); Epfotova skala pospanosti (ESS); noćni rad; Čalderov upitnik umora (CFQ).\nSummary: Introduction: The aim of this study was to assess sleep quality, level of daytime sleepiness and fatigue among working nursing students and to determine possible relations among them. Methods: It was a descriptive, analytical cross-sectional study conducted in two Colleges of Health Studies in Serbia and Montenegro on a sample of 76 students. Instruments used in this research included: The Pittsburgh Sleep Quality Index (PSQI) for the assessment of sleep quality, The Epworth Sleepiness Scale (ESS) for the assessment of level of daytime sleepiness, The Chalder Fatigue Questionnaire (CFQ) for the assessment of fatigue rates, the socio-demographic questionnaire and the questionnaire on behavior and lifestyle factors. Results: Sleep quality was poor in 65.8% of students and symptoms of daytime sleepiness and fatigue were confirmed in 50.0% and 55.3% of students. The average values of the total score in the PSQI, ESS and CFQ were significantly different with respect to gender, shift work and satisfaction with the current work schedule. The strong positive correlation was calculated between sleep quality, excessive daytime sleepiness and fatigue severity. The findings of the present study suggest the need for establishing effective educational strategies that promote healthy sleep among nursing students and nurses, as well as the implementation of sleep hygiene programmess in higher education of nursing studies.\nKey words: college students, sleep disorders, Pittsburgh Sleep Quality Index (PSQI), Epworth Sleepiness Scale (ESS), night work, Chalder Fatigue Questionnaire\nSpavanje je jedna od osnovnih potreba i fiziološki proces neophodan za život. Ljudima je potrebno spavanje iz nekoliko razloga: kako bi se suočavali sa svakodnevnim stresom, sprečili umor, sačuvali energiju, obnovili um i telo i potpuno uživali u životu. Spavanje unapređuje naše svakodnevno delovanje i važno je za održavanje kognitivnih, fizioloških i psihosocijalnih funkcija .\nSpavanje je značajan faktor u kvalitetu života jedne osobe. Međutim, poremećaji i deprivacija spavanja su neprepoznati javnozdravstveni problemi . Poteškoće sa spavanjem ima skoro jedna trećina odraslih osoba, dok su one verovatno više zastupljene kod populacije studenata nego kod opšte populacije . Različite studije potvrđuju značajnu prevalenciju deprivacije spavanja u populaciji studenata zbog novih angažovanja, socijalne odgovornosti i fakultetskih obaveza. Između 43% i 88% studenata medicinskih nauka ima loš kvalitet spavanja koji je rezultat različitih faktora kao što su: godine života, pol, dodatni posao, neadekvatna higijena spavanja, emocionalna napetost i faktori iz spoljašnje sredine . Prevalencija poremećaja spavanja kod studenta medicinskih nauka ženskog pola je veća nego kod studenata muškog pola [5, 6]. Iako su ovi nalazi nekonzistentni [3, 7], oni su posebno značajni za sestrinsku profesiju jer su grupe za studije sestrinstva uglavnom sačinjene od studenata ženskog pola.\nRedukovanje vremena spavanja, zbog kasnog odlaska na spavanje i ranog buđenja, kod studentske populacije za posledicu ima osećaj pospanosti tokom dana, različitog intenziteta. Pospanost je fiziološki fenomen koji odražava potrebu za spavanjem, a regulisan je ciklusom spavanje – budnost . Prekomerna pospanost se definiše kao visoka sklonost ka spavanju u situacijama povezanim sa dnevnim funkcionisanjem, kao što su radne, školske i kognitivne aktivnosti tokom kojih se očekuje da osoba bude budna i pažljiva . Uzrok prekomerne dnevne pospanost kod studenata može biti i loša higijena spavanja, koja uključuje konzumaciju alkohola, kafe ili energetskih napitaka, upotrebu kompjutera, tablet računara ili mobilnih telefona i sprovođenje drugih ometajućih aktivnosti neposredno pred spavanje [9, 10].\nJedan od značajnih ishoda poremećaja spavanja jeste i umor koji predstavlja neprijatan i nespecifičan simptom [4, 11]. Umor se definiše kao prekomerni osećaj zamora, nedostatka energije i osećaj iscrpljenosti udružen sa umanjenim telesnim i/ili kognitivnim funkcionisanjem. Studije sestrinstva su i fizički i mentalno zahtevne i zbog toga je verovatno i telesni i mentalni umor prisutan kod studenata sestrinstva. Telesni umor potiče od fizičkih zadataka i radnog preopterećenja, a karakteriše se osećajem nelagodnosti i redukovanim kapacitetom da se generiše snaga i moć. Mentalni umor potiče od mentalnih zadataka i pritisaka, rezultujući osećajem zamora i smanjene sposobnosti koncentracije, motivacije i pažnje .\nPoremećaji spavanja povećavaju rizik za endokrine i metaboličke poremećaje, kao i za kardiovaskularana i gastrointestinalna oboljenja . Osim toga, poremećaji spavanja mogu remetiti mentalnu kondiciju i indirektno uticati na efikasnost učenja , a samim tim i na akademska postignuće studenta .\nTakođe, poremećaji spavanja, dnevna pospanost i umor kod zaposlenih studenata sestrinstva mogu imati i reperkusije na kvalitet zdravstvene zaštite i bezbednost pacijenata. Zbog dvostruke ili trostruke uloge kod kuće, radnom mestu i u školi, zaposleni studenti sestrinstva se nalaze u začaranom krugu deprivacije spavanja, dnevne pospanosti i umora koji utiču na njihovo telo i um smanjujući i ometajući njihov radni učinak u smislu grešaka na radnom mestu, posebno grešaka pri sprovođenju terapije lekovima .\nZbog toga je ova studija dizajnirana da proceni kvalitet spavanja, nivo dnevne pospanosti i umora kod zaposlenih studenata sestrinstva i utvrdi svaku moguću vezu između ovih varijabli. Osim toga, pokušali smo i da odredimo potencijalne demografske faktore, faktore životnog stila i radnog okruženja koji mogu uticati na kvalitet spavanja, stepen dnevne pospanosti i umora kod zaposlenih studenata sestrinstva.\nIstraživanje je sprovedeno kao deskriptivna, analitička studija preseka u dve visoke strukovne medicinske škole (Ćuprija, Srbija, i Berane, Crna Gora) na uzorku od N=76 studenata, n=49, osnovnih i n=27, specijalističkih studija sestrinstva. Istraživanje su odobrile uprave visokoškolskih ustanova i dobijena je saglasnost učesnika, u skladu sa Helsinškom deklaracijom. Prikupljanje podataka u obe obrazovne ustanove sprovedeno je u toku zimskog semestra školske 2015/16. godine.\nKao instrumenti istraživanja korišćeni su standardizovani upitnici: Pitsburški indeks kvaliteta spavanja (Pittsburgh Sleep Quality Index – PSQI), za procenu kvaliteta spavanja, Epfortova skala pospanosti (Epworth Sleepiness Scale – ESS), za procenu nivoa dnevne pospanosti, Čalderov upitnik umora (Chalder Fatigue Questionnaire – CFQ), za procenu stepena umora i sociodemografski i upitnik o faktorima životnog stila kreirani za potrebe ove studije.\nPSQI je samoizveštavajući instrument sa 19 stavki dizajniran da sveobuhvatno analizira različite faktore koji determinišu kvalitet spavanja u proteklih mesec dana kroz 7 komponenti: subjektivni kvalitet spavanja, latencija spavanja, trajanje spavanja, uobičajena efikasnost spavanja, poremećaji spavanja, korišćenje lekova za spavanje i disfunkcionalnost preko dana. Svaka komponenta se ocenjuje na skali 0–3, a dobijeni skorovi sabiraju u globalni PSQI skor koji se kreće u opsegu 0–21. Ukupan skor >5 ukazuje na loš kvalitet spavanja. Psihometrijsko testiranje PSQI je pokazalo da upitnik ima dobru internu konzistentnost i diferenciranje između dobrih i loših spavača .\nESS je najčešće korišćen samoizveštavajući upitnik za procenu dnevne pospanosti. Validaciju upitnika je uradio Johns, 1991. godine . Upitnik sadrži 8 stavki kojima se procenjuje verovatnoća da se zadrema ili zaspi u različitim svakodnevnim situacijama. Od učesnika se traži da stepenuje mogućnost zaspivanja u svakoj opisanoj situaciji bodovima od 0 do 3, što činu ukupan skor od 0 do 24, pri čemu se skor >10 smatra indikatorom prekomerne dnevne pospanosti. Validacija i prevođenje ESS na srpski jezik je urađena 2010. godine na Institutu za plućne bolesti Vojvodine .\nCFQ je instrument sa 11 stavki koji procenjuje fizički (7 stavki) i mentalni (4 stavke) umor tokom proteklih mesec dana, koristeći čevorostepenu Likertovu skalu. Skala se obično skoruje bimodalno (prve dve kolone se skoruju sa 0, a druge dve sa 1). Ukupni umor predstavlja zbir svih stavki, dok fizički i mentalni umor predstavljaju zbirove 7, odnosno 4 stavke. Ukupni skor je u rasponu od 0 do 11, pri čemu skor ±4 ukazuje na prisustvo fizičkog i mentalnog umora . Dobijena je dozvola autora za prevođenje i korišćenje ovog upitnika. Psihometrijsko testiranje CFQ u ovoj studiji je pokazalo da upitnik ima dobru internu konzistentnost. Kronbahov koeficijent alfa za prvu subskalu (fizički umor) iznosi 0,82, za drugu subskalu (mentalni umor) 0,80, a za celu skalu 0,88.\nSociodemografski upitnik obuhvata pitanja u vezi sa polom, godinama života, bračnim statusom, prisustvom dece, brigom o starima, kao i pitanja u vezi sa radnim mestom (rad u smenama, zadovoljstvo rasporedom rada, broj pacijenata pod nadzorom, plaćeno odsustvo, ostajanje na poslu nakon završetka smene, nenameravane epizode spavanja u toku noćne smene).\nUpitnik o faktorima životnog stila procenjuje navike i ponašanja koje potencijalno mogu uticati na spavanje, kao što su: konzumiranje alkohola, kafe, čaja, energetskih napitaka sa kofeinom, brze hrane, zatim učestalost fizičke aktivnosti i indeks telesne mase.\nDeskriptivnom statistikom je određena prosečna vrednost, standardna devijacija (SD), minimalne (Min) i maksimalne (Max) vrednosti, 95% interval poverenja, odnosno apsolutne frekvencije pojavljivanja sa pripadajućim procentima, u zavisnosti od prirode varijable. Određivana je i korelacija između parametrijskih varijabli Pirsonovim, a neparametarijskih varijabli Spirmanovim koeficijentom korelacije. Poređenje prosečnih vrednosti za dve rezličite grupe je urađeno t-testom, a jednofaktorska analiza varijanse (ANOVA) je korišćena za poređenje prosečnih vrednosti više grupa, sa LSD naknadnim testom. Za kategorijske varijable je korišćen Hi-kvadrat test. Statistička obrada i analiza dobijenih rezultata izvršena je pomoću statističkog paketa IBM SPSS 21 Statistics, a statistička značajnost određivana je na nivou p<0,05.\nSociodemografske karakteristike i životni stil\nOd ukupnog broja zaposlenih studenata (N=76), njih 13,2% su bili muškog, a 86,8% ženskog pola. Prosečna starost ispitanika iznosila je 35±7,5 (SD), sa rasponom od 20 do 53 godine. Najviše ih je bilo u braku, 59,2%, sa jednim ili dva deteta mlađa od 18 godina (21,1% i 28,9%). Pred redovnog posla i studiranja, njih 35 (46,1%) brinulo je o starim ili bolesnim roditeljima ili rođacima, a samo 12 (15,8%) je imalo plaćeno odsustvo radi stručnog obrazovanja i polaganja ispita. Većina zaposlenih studenta n=59 (77,6%) je radila u smenskom obrascu rada, dok n=17 (22,4%) je imalo standardno prepodnevno radno vreme. Prosečna dužina radnog staža provedena u smenskom radu iznosila je 10,8±6,8 (SD), sa rasponom od 1 do 27 godina. Smene su bile organizovane u trajanju od 8 ili 12 časova (38,2% i 61,8%), sa početkom u 6,00 ili 7,00 časova (15,8% i 84,2%). Većina zaposlenih studenata n=47 (41,8%) izrazila je zadovoljstvo radnim rasporedom.\nI pored jasno utvrđene šeme rada, zbog primopredaje dužnosti, završavanja administrativnih poslova, hitnog prijema pacijenata, povećanog obima posla ili nedovoljnog broja medicinskih sestara, 42,1% ispitanika se izjasnilo da često ostaje na poslu nakon završetka smene. Od ukupnog broja zaposlenih studenata, koji prema prema organizaciji radnog vremena rade i u noćnoj smeni, 56,6% su tokom prethodnog meseca imali nenameravane epizode spavanja na poslu. Od faktora životnog stila koji mogu uticati na kvalitet spavanja kod zaposlenih studenata uočeno je da 92,1% redovno konzumira kafu, 77,6% čaj, 82,9% zamenjuje redovne obroke brzom hranom i 48,7% spava između 5 do 6 sati.\nProsečan ukupni PSQI skor svih ispitanika iznosio je 7,38±3,09 (SD) sa rasponom od 2 do 14, a njih 50 (65,8%) je imalo skor >5 što ukazuje na loš kvalitet spavanja. Sveukupno, među sedam komponenti PSQI, tri sa najvišim samoprijavljenim skorom su bila: subjektivni kvalitet spavanja, poremećaji spavanja i disfunkcionalnost tokom dana (tabela 1).\nTokom proteklog meseca zaposleni studenti sestrinstva su u proseku spavali 6,08±1,12 časova sa latencijom spavanja od 21,29±21,97 minuta. Uobičajenu efikasnost spavanja manju od 85% imalo je 33 (43,4%) studenta, a njih 10 (13,1%) su koristili lekove za spavanje.\nOd 9 faktora koji mogu uzrokovati poteškoće sa spavanjem, 3 najčešća su bila: buđenje tokom noći ili rano ujutro (28,9%, 1±2 puta nedeljno), nemogućnost da se zaspi unutar 30 minuta (23,3%, tri i više puta nedeljno) i osećaj da im je hladno (21,1%,1–2 puta nedeljno). Dnevnu disfunkcionalnost je prijavilo 61 student (80,3%), koja je bila blaga kod 34 (44,7%), umerena kod 19 (25,0%) i teška kod 8 (10,5%) ispitanika.\nPrilično loš i veoma loš samoprocenjeni kvalitet spavanja imalo je 37 (48,7%) studenata. Utvrđena je jaka pozitivna korelacija između samoprocenjenog kvaliteta spavanja i ukupnog PSQI skora (ro=0,65, p =0,01), pri čemu studente koji su ocenili kvalitet spavanja kao loš prate vrednosti ukupnog PSQI>5.\nProsečne vrednosti ukupnog skora na PSQI su se statistički značajno razlikovale u odnosu na rad u smeni (t=-2,63; df=74; p=0,01), pri čemu su studenti koji rade u smenski organizovanom procesu rada imali značajno viši ukupni skor (7,86±3,04) u odnosu na studente koji ne rade u smenski organizovanom procesu rada (5,71±2,68). Razlika između srednjih vrednosti obeležja po grupama (prosečna razlika=-2,15, 95% CI:-3,79 do -0,52) bila je vrlo velika (Koenov pokazatelj d=0,8). Statistički značajna razlika u ukupnom skoru na PSQI uočena je i u odnosu zadovoljstvo radnim rasporedom (t=3,71; df=74; p=0,00). Zaposleni studenti koji su bili zadovoljni rasporedom rada imali su značajno niži ukupni skor (6,42±2,68) u odnosu na studente koji nisu istim bili zadovoljni (8,93±3,12). Razlika između srednjih vrednosti obeležja po grupama (prosečna razlika=-2,50, 95% CI:1,15 do 3,85) bila je vrlo velika (Koenov pokazatelj d=0,9). U odnosu na ostale karakteristike ispitanika nije uočena značajna razlika. Analizirajući životni stil zaposlenih studenata i kvalitet spavanja, takođe, nije bilo statistički značajnih razlika.\nIntenzitet dnevne pospanosti\nProsečan ukupni skor Epfortove skale pospanosti kod posmatrane grupe studenata iznosio je 9,97±3,60 (SD), sa opsegom od 1 do 18. Prekomernu dnevnu pospanost (ESS>10) prijavilo je 38 (50,0%) zaposlenih studenata (tabela 1). Tri najčešće aktivnosti u kojima su ispitanici imali velike šanse da zadremaju ili zaspe su: ležanje i odmaranje u popodnevim satima (2,41±0,84), gledanje TV-a (2,13±0,86) i sedenje i čitanje (1,70±1,08). Aktivnost tokom koje su studenti najređe imali osećaj pospanosti jeste tokom sedenja i razgovora sa nekim (0,20±0,61). Šansa da se zadrema ili zaspi tokom dnevnih aktivnosti tokom poslednjih mesec dana kretala se od 2,6% do 82,9% (tabela 2).\nTabela 1. Skorovi upitnika za procenu kvaliteta spavanja, stepena dnevne pospanosti i umora.\nTable 1 Scores of the sleep quality, daytime sleepiness and fatigue questionnaire\nVarijable/Variables n (%) Prosek + stand. dev./Mean + Stand. Dev.\nPSQI <5 50 (65,8)\n>5 26 (34,2)\nSubjektivni kvalitet spavanja\nSubject sleep quality 1,45±0,87\nSleep latency 1,21±0,98\nSleep duration 1,18±0,95\nUobičajena efikasnost spavanja\nSleep efficiency 0,76±1,04\nStopa poremećaja spavanja\nSleep disturbances 1,33±0,60\nKorišćenje lekova za spavanje\nSedative medication 0,18±0,53\nDisfunksionalnost preko dana\nDaytime dysfunction 1,26±0,90\nESS <10 38 (50,0)\n>10 38 (50,0)\nCFQ ±4 42 (55,3)\nPSQI – Pittsburgh sleep qualiy index, ESS – Epworth sleepines scale; CFQ –Chalder fatigue questionnaire.\nTabela 2. Skorovi situacija u kojima se javlja prekomerna dnevna pospanost.\nTable 2 Scores of situations causing daytime sleepiness\nSituation Prosek + stand. dev.\nMean + Stand. Dev. n (%)\nSedenje i čitanje/\nSitting and reading 1,70±1,08 47 (61,8)\nWathing TV 2,13±0,86 60 (79,0)\nPasivno sedenje na javnom mestu (predavanja, sastanci)/\nSitting, inactive in a public place 0,75±0,85 12 (15,8)\nKao putnik u kolima tokom vožnje koja traje duže od sat vremena/\nAs a passenger in a car for an hour without rest 1,30±1,11 31 (40,8)\nOpružiti se poslepodne na krevetu/\nLying down to rest in the afternoon 2,41±0,84 63 (82,9)\nOpušteno sedeti i razgovorati sa nekim/\nSitting and talking to someone 0,20±0,46 2 (2,6)\nSedeti mirno nakon ručka tokom koga niste konzumirali alcohol\n/Sitting quietly after a lunch without alcohol 1,24±1,08 31 (40,8)\nČekati kao vozač nekoliko minuta zbog gužve u saobraćaju/\nIn a car, while stopped for a few minutes in the traffic 0,25±0,61 3 (3,9)\nProsečne vrednosti ukupnog skora na ESS su se statistički značajno razlikovale u odnosu na pol i prisustvo nenameravanih epizoda spavanja u toku noćne smene (tabela 3). U odnosu na ostale karakteristike ispitanika i njihov životni stil nije bilo statistički značajnih razlika u intenzitetu dnevne pospanosti.\nTabela 3. Ukupan skor na ESS: razlike u odnosu na opšte karakteristike ispitanika.\nTable 3 The total ESS scores: differences in relation to general characteristics of respondents\nProsek ± SD\nMean ± SD t-test 95% CI p Koenov d pokazatelj/\nCohen's d indicator\nMuški/Male 7,60±2,261 -2,943 -5,743±-1,106 0,004 0,9 (veliki uticaj)\nNenameravane epizode spavanja u noćnoj smeni tokom prethodnog meseca/\nUnplanned episodes of sleep in night shift during the past month\nNe/No 8,52±3,691 -3,197 -4,903±-1,120 0,002 0,8 (veliki uticaj)\nTabela 4. Ukupan skor na CFQ: razlike u odnosu na opšte karakteristike ispitanika.\nTable 4 The total CFS scores: differences in relation to general characteristics of respondents\nMean ± SD t-test 9 5% CI p Koenov d pokazatelj/\nMuški/Male 2,60±2,366 -3,112 -4,544±-0,862 0,007 1,5 (veliki uticaj)/\nRad u smenski organizovanom procesu rada/Work in shift work patterns\nNe/No 3,24±,251 -3,022 -3,676±0,734 0,004 0,9 (veliki uticaj)/\nNenameravane epizode spavanja u noćnoj smeni tokom prethodnog meseca\nUnplanned episodes of sleep in a night shift during the past month\nNe/No 4,22±3,503 -2,011 -4,096±-0,003 0,050 0,6 (srednji uticaj)/\nZadovoljstvo rasporedom/organizacijom rada\nSatisfaction with work schedule / organization of work\nNe/No 6,83±3,65 3,961 1,511±-4,570 0,000 0,9 (veliki uticaj)/\nSimptomi umora potvrđeni su kod n=42 (55,3%) zaposlena studenata. Prosečan ukupni CFQ skor iznosio je 4,95±3,55 (SD), a prosečni bimodalni skorovi za fizički i mentalni umor prikazani su u tabeli 1.\nProsečne vrednosti ukupnog skora na CFQ su se statistički značajno razlikovale u odnosu na pol, rad u smeni, prisustvo nenameravanih epizoda spavanja u toku noćne smene i zadovoljstvo trenutnim rasporedom rada (tabela 4). U odnosu na ostale karakteristike ispitanika i životni stil nije bilo statistički značajnih razlika u ispoljavanju simptoma umora.\nKorelacija između kvaliteta spavanja, intenziteta dnevne pospanosti i stepena umora\nStatistički značajna razlika utvrđena je u intenzitetu dnevne pospanosti (8,73 vs. 10,62, p=0,03) između dve grupe studenata: dobrih (PSQI<5) i loših (PSQI>5) noćnih spavača. Uočena je mala pozitivna korelacija između skora kvaliteta spavanja i stepena ispoljenosti dnevne pospanosti r=0,225, p=0,05. Zaposleni studenti koji su prema prosečnom skoru PSQI „dobri spavači”, nisu ispoljavali simptome umora (3,42±2,74), za razliku od onih koji spadaju u grupu „loših spavača” (5,74±3,68). Izračunata je srednja pozitivna korelacija između skora kvaliteta spavanja i stepena ispoljenosti umora r=0,406, p=0,000.\nProblemi sa spavanjem koji su postali globalna epidemija u savremenom društvu [2,21], posebno visoku prevalenciju imaju u populaciji mlađih osoba [1,10]. Studenti medicinskih nauka, kojima pripadaju i studije sestrinstva, posebno su podložni problemima sa spavnjem [5–7,15,22–26] čija je prevalencija veća nego u opštoj populaciji i kod studenata drugih naučnih disciplina, kao što su pravne ili ekonomske nauke [25–28]. Hasson i Gustavsson, u nedavno sprovedenoj studiji u Švedskoj sa 866 studenata završne godine sestrinstva, nalaze neposredan oštar pad kvaliteta spavanja na prelasku iz studenskog u radni život koji se kontinuirano nastavlja tokom naredne tri godine radnog života . Ovaj nalaz sugeriše da su zaposleni studenti sestrinstva ranjiva grupa u populaciji studenata medicinskih nauka za razvoj problema sa spavanjem.\nU našoj studiji globalni PSQI skor svih ispitanika bio je 7,38±3,09, a većina studenata (65,8%) prijavila je loš kvalitet spavanja (>5). Prisustvo prekomerne dnevne pospanosti (ESS>10) prijavilo je 50,0%, a simptome povišenog umora 55,3% studenata (CFQ>4).\nVisoka prevalencija lošeg kvaliteta spavanja, prekomerne dnevne pospanosti i umora među studentima sestrinstva, slično našim rezultatima, utvrđena je i u drugim studijama [4, 7, 15, 22, 23]. U studiji sprovedenoj sa 138 studenata sestrinstva u Iranu, njih 76% prijavilo je povišen nivo umora, a 64,4% loš kvalitet spavanja sa, globalnim PSQI skorom 6,47±3,56 . Huang sa saradnicima nalazi prekomernu dnevnu pospanost kod 36,6% studenata sestrinstva prve godine na Tajvanu i navodi da postoji statistički značajna korelacija sa kvalitetom noćnog spavanja, konzumiranjem kafe i čaja i dodatnim poslom . Slično studija sprovedena u Egiptu na uzorku od 200 studenata sestrinstva ženskog pola, nalazi prevalenciju prekomerne dnevne pospanosti od 35% i statistički značajnu korelaciju kvaliteta spavanja i akademskih performansi .\nIspitanici u našoj studiji imali su veću prevalenciju prekomerne dnevne pospanosti i lošije skorove u komponentama efikasnosti spavanja, stopi poremećaja spavanja i dnevnoj disfunkcionalnosti u poređenju sa studentima u drugim zemljama [4,15,23]. Ovo nije neočekivano, jer su svi studenti u našoj studiji bili zaposleni, većina je bila u braku, polovina je imala decu mlađu od 18 godina i pored redovnog posla i školovanja, brinula se o starim ili bolesnim roditeljima, dok većina ispitanika iz pomenutih studija nije bila u braku, a zaposlenih je bilo veoma malo.\nStudenti ženskog pola u ovoj studiji imali su značajno izraženiju dnevnu pospanost i veći stepen umora u odnosu na suprotni pol. Ovaj nalaz je u skladu sa studijama koje izveštavaju da studenti ženskog pola imaju kraće prosečno vreme noćnog spavanja, lošiji kvalitet spavanja i veću dnevnu pospanost [5, 6, 11, 24]. Druge studije izveštavaju da su, u sestrinstvu kao predominantno ženskoj profesiji, sestre često izložene problemima koji utiču na njihovo blagostanje, nivo umora, dnevnu disfunkcionalnost i porodične i društvene odnose [16, 29, 30].\nVećina studenata (77,6%) u ovoj studiji radila je u rotirajućem rasporedu rada koji uključuje noćni rad i imala je značajno lošiji kvalitet spavanja i značajno veći nivo umora u odnosu na studente koji nisu radili u smenama. Ovaj rezultat je u saglasnosti sa istraživanjima koja pokazuju da je smenski rad faktor rizika za loš kvalitet spavanja i umor medicinskih sestara [29, 31, 32]. Studija Ferreira i De Martina ukazuje da pohađanje nastave neophodne za ispunjavanje zahteva studijskih programa pogoršava kvalitet spavanja studenata koji rade, dovodi do prekomerne dnevne pospanosti i umora . Zabrinjavajući nalaz u ovoj studiji jeste da je 56,6% studenata koji rade u smenskom rasporedu prijavilo nenameravane epizode spavanja tokom noćne smene, što je značajno veća prevalencija u odnosu na one koje prijavljuju druge studije [33, 34]. Ispitanici u našoj studiji sa višim skorovima prekomerne dnevne pospanosti i umora imali su statistički značajno veći broj nenameravanih epizoda spavanja na poslu, što ih potencijalno dovodi u veći rizik od činjenja grešaka i povređivanja, o čemu ukazuje više studija [33, 35, 36].\nU ovoj studiji većina studenata (61,8%) radila je u 12-časovnim smenama, a 42,1% prijavila je da često ostaje na poslu i nakon završetka smene zbog primopredaje dužnosti, završavanja administrativnih poslova, hitnog prijema pacijenata, povećanog obima posla ili nedovoljnog broja medicinskih sestara. Nalazi drugih studija ukazuju da veliki broj medicinskih sestara često neplanirano radi prekovremeno [29, 37], iako u pojedinim zemljama postoje preporuke i zakonske odredbe koje zabranjuju prekovremeni rad, osim u vanrednim situacijama . Zbog opasnosti koju udruženi efekti dugog radnog vremena, nedovoljnog spavanja i umora predstavljaju za pacijente i sestre, Američko udruženje sestara (American Nurses Association - ANA) je 2014. godine izdalo pozicionu izjavu kojom poziva poslodavce i sestre da pažljivo razmotre potrebu za adekvatnim spavanjem i odmorom kada odlučuju da ponude ili prihvate dobrovoljan ili obavezan prekovremeni rad (37).\nInteresantno je da su studenti zadovoljni svojim rasporedom rada (41,8%) prijavili značajno bolji kvalitet spavanja i niži stepen umora u odnosu na studente nezadovoljne svojim rasporedom rada. S obzirom na to da većina studenata radi u smenskom rasporedu rada, moguće je da svesno biraju raspored koji je fleksibilniji, u smislu zamene ili spajanja više uzastopnih smena, što im omogućava akumuliranje većeg broja slobodnih dana i više slobodnog vremena za učenje i pohađanje nastave jer je samo 15,8% studenata imalo plaćeno odsustvo radi školovanja. Međutim, moguće je i da sve ovo deluje kao motivacioni faktor, te studenti smatraju da mogu dobro funkcionisati uprkos tome što spavaju kraće, pa svoje spavanje doživljavaju kao konsolidovano. To može ukazivati da među studentima ne postoji adekvatan nivo znanja o značaju spavanja i neželjenim efektima akutnog i hroničnog nedostatka spavanja na njihovo fizičko, kognitivno i emocionalno blagostanje, a posledično i na smanjen kvalitet pružene zdravstvene nege i bezbednost pacijenata.\nZnačajna pozitivna korelacija u ovoj studiji nađena je između kvaliteta spavanja, intenziteta dnevne pospanosti i stepena ispoljenosti umora. Zaposleni studenti, koji su prema prosečnom PSQI „dobri spavači”, nisu ispoljavali prekomernu dnevnu pospanost i simptome umora, za razliku od onih koji spadaju u grupu „loših spavača”. Značajna povezanost između kvaliteta spavanja, dnevne pospanosti i težine umora kod sestara i studenata sestrinstva potvrđena je i u studijima drugih autora [4, 11, 23, 34, 36].\nZaključak je da više od polovine studenta sestrinstva ima loš kvalitet spavanja i ispoljene znake prekomerne dnevne pospanosti i umora, i da između ove tri posmatrane varijable postoji umerena do jaka pozitivna veza. Rezultati ove studije ukazuju i na neophodnost uspostavljanja efikasne obrazovne strategije koja bi omogućila uspostavaljanje zdravih obrazaca spavanja među studentima sestrinstva, kao i uvođenje programa o higijeni spavanja u visoko obrazovanje medicinskih sestara.\nGruber R. Making room for sleep: the relevance of sleep to psychology and the rationale for development of preventative sleep education programs for children and adolescents in the community. Can Psychol. 2013; 54 (1): 62–71.\nCenters for Disease Control and Prevention Homepage on the Internet. Atlanta; c2015. cited 2016 Feb 13. Insufficient sleep is a public health epidemic. Available at: http://www.cdc.gov/features/dsSleep/index.html.\nGiri PA, Baviskar MP, Phalke DB. Study of sleep habits and sleep problems among medical students of Pravara Institute of medical sciences Loni, Western Maharashtra, India. Ann Med Health Sci Res. 2013; 3 (1): 51–4.\nSajadi A, Farsi Z, Rajai N. The relationship between sleep quality with fatigue severity and academic performance of nursing students. Nurs Pract Today. 2014; 1 (4): 213–20.\nAlibakhshi-kenari M. Comparative evaluation of the sleep quality in male verses female students of nursing at school of of nursing and midwifery of MBU. American Journal of Nursing Science. 2014; 3 (3) :26–33.\nSilva M, Chaves C, Duarte J, Amaral O, Ferreira M. Sleep quality determinants among nursing students. Procedia Soc Behav Sci. 2016; 217: 999–1007.\nAngelone AM, Mattei A, Sbarbati M, Di Orio F. Prevalence and correlates for self-reported sleep problems among nursing students. J Prev Med Hyg. 2011; 52 (4): 201–8.\nBakotić M, Radošević-Vidaček B. Regulation of sleepiness: the role of the arousal system. Arh Hig Rada Toksikol. 2012; 63 (S1): 23–34.\nOwens J, Au R, Carskadon M, Millman R, Wolfson A, Braverman PK et al. Insufficient sleep in adolescents and young adults: an update on causes and consequences. Pediatrics. 2014; 134 (3): e921–e932.\nFerreira LRC, De Martino MMF. Sleep patterns and fatigue of nursing students who work. Rev Esc Enferm USP. 2012; 46 (5): 1176–81.\nRoelen CA, Bültmann U, Groothoff J, van Rhenen W, Magerøy N, Moen BE, et al. Physical and mental fatigue as predictors of sickness absence among Norwegian nurses. Res Nurs Health. 2013; 36 (5): 453–65.\nHsu H-C, Chen T-E, Lee C-H, Shih W-M.J, Lin M-H. Exploring the relationship between quality of sleep and learning satisfactions on the nursing college students. Health. 2014; 6 (14): 1738–48.\nEl Desouky EM, Lawend JA, Awed HAM. Relationship between quality of sleep and academic performance among female nursing students. International Journal of Nursing Didactics. 2015; 5 (9): 6–13.\nSharma A, Verma A, Malhotra D. Job performance and chronic fatigue syndrome in nurses. Asian Soc Sci. 2010; 6 (12): 167–71.\nJohns MW. A new method for measuring daytime sleepiness: the Epworth sleepiness scale. Sleep. 1991; 14: 540–5.\nKopitović I, Trajanović N, Prodić S, Jovančević Drvenica M, Ilić M, Kuruc V, et al. The Serbian version of the Epworth Sleepiness Scale. Sleep Breath. 2011; 15: 755–80.\nChalder T, Berelowitz G, Pawlikowska T, Watts L, Wessely S, Wright D, et al. The development of a Fatigue Scale. J Psychosomatic Res. 1993; 37: 147–53.\nLéger D, Partinen M, Hirshkowitz M, Chokroverty S, Hedner J. Characteristics of insomnia in a primary care setting: EQUINOX survey of 5293 insomniacs from 10 countries. Sleep Med. 2010; 11: 987–98.\nAlimirzae R, Azzizadeh Forouzi M, Abazari F, Haghdoost A. Prevalence of quality of sleeping and its determinants among students of Kerman Razi School of nursing and midwifery. Asian J. Edu. and Research. 2014; 4 (1): 76–80.\nHuang CF, Yang LY, Wu LM, Liu Y, Chen HM. Determinants of daytime sleepiness in first-year nursing students: a questionnaire survey. Nurse Educ Today. 2014; 34 (6): 1048–53.\nMahfouz MS, Ageely H, Al-Saruri SM, Aref LA, Hejje NH, Al-attas SA. et all. Sleep quality among students of the faculty of medicine in Jazan University, Saudi Arabia. Middle-East Journal of Scientific Research. 2013; 16 (4): 508–13.\nHasson D, Gustavsson P. Declining sleep quality among nurses: a population-based four-year longitudinal study on the transition from nursing education to working life. PLoS ONE; 2010; 5 (12): e142–65.\nAzad MC, Fraser K, Rumana N, Abdullah AF, Shahana N, Hanly PJ, Turin TC. Sleep disturbances among medical students: a global perspective. J Clin Sleep Med. 2015; 11 (1): 69–74.\nPalatty PL, Fernandes E, Suresh S, Baliga MS. Comparison of sleep pattern between medical and law students. Sleep Hypn. 2011; 13: 1–2.\nPreišegolavičiūtė E, Leskauskas D, Adomaitienė V. Associations of quality of sleep with lifestyle factors and profile of studies among Lithuanian students. Medicina (Kaunas) 2010; 46: 482–9.\nGeiger-Brown J, Rogers VE, Trinkoff AM, Kane RL, Bar-ker Bausell R, Scharf SM. Sleep, sleepiness, fatigue, and performance of 12-hour-shift nurses. Chronobiol Int. 2012; 29(2):211-9.\nHabib F, Dawood E, Asiri D, Enezi L, Al Solyman A, Al Anizi H. Comparison of social life and sleeping pattern among eight and twelve hours shifts nurses. J Nat Sci Res. 2013; 3 (4): 88–94.\nFlo E, Pallesen S, Moen EB, Waage S, Bjorvatn B. Short rest periods between work shifts predict sleep and health problems in nurses at 1-year follow-up. Occup Environ Med. 2014; 71: 555–61.\nBatak T, Gvozdenović Lj, Bokan D, Bokan D. The impact of nurses' on the fatigue level. SEEHSJ. 2013; 3 (2): 120–7.\nScott LD, Rogers AE, Hwang WT, Zhang Y. Effects of critical care nurses’ work hours on vigilance and patients’ safety. Am J Crit Care. 2006; 15: 30–7.\nBjorvatn B, Dale S, Hogstad-Erikstein R, Fiske E, Pallesen S, Waage S. Self-reported sleep and health among Norwegian hospital nurses in intensive care units. Nurs Crit Care, 2012; 17 (4): 180–8.\nCaruso CC, Hitchcock EM. Strategies for nurses to prevent sleep-related injuries and errors. Rehabil Nurs. 2010; 35 (5):192–7.\nScott LD, Arslanian-Engoren C, Engoren MC. Association of sleep and fatigue with decision regret among critical care nurses. Am J Crit Care. 2014; 23 (1): 13–22.\nEanes L. The potential effects of sleep loss on a nurse’s health. Am J Nurs. 2015; 115 (4): 34–40.\nBae S-H. Nursing overtime: why, how much, and under what working conditions? Nurs Econ. 2012; 30 (2): 60–72.\nKatedra za zdravstvenu negu, Medicinski fakultet, Univerzitet u Novom Sadu.\nHajduk Veljkova 3, 21000 Novi Sad, Srbija.\nE-mail: dragana.milutinovic@mf.uns.ac.rs Rad primljen: 10.7.2016.


Jubilarni 10. Ski Opening na Kopaoniku uz Jelenu Karleušu i Acu Lukasa - Kopaonik ONLINE\nDeseti Ski Opening na Kopaoniku ove godine održava se od 5. do 8. decembra. Zimska sezona 2019/2020. biće otvorena uz željno očekivano prvo skijanje i najveću žurku u velikoj dvorani hotela Grand.\nZa nezaboravni provod na samom otvaranju 6. decembra biće zadužen Aca Lukas poznat po najboljim žurkama na Balkanu, a uz njega i popularni Mega Band.\nDruge večeri 7. decembra svoj nastup će zabeležiti jedna od naših najvećih muzičkih zvezda Jelena Karleuša, a pored nje će nastupiti i poznati klupski pevač Nenad Cvijetić. Izvođači su već najavili spektakularne nastupe, a koncerti će biti realizovani u organizaciji vrhunske produkcije Skymusic.\nTagoviKopaonik MK resort Ski Opening Ski Opening 2019


KOMENTAR: Dogodine u Prizrenu | Scena | Novosti.rs\nVesna Pantelić | 11. oktobar 2018. 12:15 | Komentara: 67\nKome je i zašto onda, posle samo dana od premijernog emitovanja, zasmetala kompozicija posvećena svim našim nevinim žrtvama na Kosovu i Metohiji?\nPESMA "Dogodine u Prizrenu", hip-hop grupe "Beogradski sindikat" cenzurisana je na "Jutjubu". Pristup tom video-klipu dozvoljen je isključivo punoletnima. A sam "Jutjub" nije utvrdio razlog za cenzuru. Štaviše, tvrde da BS nije povredio nijedno pravilo tog društvenog medija.\nKome je i zašto onda, posle samo dana od premijernog emitovanja, zasmetala kompozicija posvećena svim našim nevinim žrtvama na Kosovu i Metohiji? Kome to bode oči spot u kome se vidi istina o stradanju Srba na KiM, potresne scene skrnavljenja pravoslavnih hramova i grobova, paljenje srpskih kuća, bombardovanja, uplakana deca? Koga to plaši istina?\nZa spornu pesmu članovi grupe tvrde da je patriotska i da je narodu posle mnogo vremena vratila dugo gaženi nacionalni ponos. Napisali su je, naglašavaju, jer im je preko glave podela na levicu i desnicu, na četnike i partizane, Zvezdu i Partizan, prvu, drugu, treću i petnaestu Srbiju...\nPročitajte još - CENZURA BEOGRADSKOG SINDIKATA: Odluka "Jutjuba" je haška pravda\nKoga iritiraju stihovi: "Jer narod bez porekla to je presušena reka. Bez majke mi smo čeda, što su ostala bez mleka. Al' tu na mestu starom, gde je Miloš život dao vođen Lazarovom pravdom, opet vaskrsnuće narod?" Ko to želi da sakrije pravu istinu kada se zna "ko je uzdigao hram, a ko skrnavio oltar" i "koje nasleđe je čast večna, a šta je sramota"? "Izgubljeno nije nikad ono što je sveto", poručuje BS zlim jezicima koji govore da je Kosovo izgubljeno.\nSpot, ipak, nisu srušili albanski hakeri, kako se to u prvom trenutku verovalo, već je posredi klasična politička cenzura. Na odluku "Jutjuba" (koju "sindikalci" zovu haškom pravdom) ne postoji pravo žalbe. A da ima, vele, žalba bi glasila: "Istina se ne može meriti i ocenjivati. Istina je samo jedna! Dogodine u Prizrenu!"\nOceniteDopada mi se 41 Ne dopada mi se 3\nDnevne informativne sadržaje 66.04%\nNešto drugo 12.43%


Znate li šta je ZAJEDNIČKO vezama koje TRAJU? Samo OVE DVE stvari... | Najnovije vesti - Srbija danas\n18.04.2019. • 20:09 Srbija Danas\nIspostavilo se da osobe iz te grupe generalno više vode računa o tome kako komuniciraju sa partnerom, posvećuju jedno drugom pažnju i vreme, zadržavajući prijateljski i pristojan način ophođenja čak i kad su u svađi, i vodeći računa o tome da ni kad su ljuti ne povrede partnerova osećanja\nTagovi: veza, parovi, ljubav\n23.05.2019. • 06:15


Aguero u teretani TRIPUT DNEVNO, "juri" Ligu šampiona | Mondo Portal\nMancester siti Serhio Aguero teretana tri put dnevno Liga sampiona fudbal najnovije vesti\n26. septembar, 22:15\nAguero u teretani TRIPUT DNEVNO, "juri" Ligu šampiona 1 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nAguero u teretani TRIPUT DNEVNO, "juri" Ligu šampiona\nAutor Pavle Knežević 23.07.2020. / 07:15\nOporavak teče bolje od očekivanog\nSerhio Aguero radi "prekovremeno" i daje sve od sebe u nadi da će moći da pomogne svom Mančester sitiju u poteri za Ligom šampiona.\nNapadač je zbog povrede kolena tokom utakmice sa Barnlijem propustio devet utakmica i trenutno se nalazi u Barseloni, gde mu je operisano koleno i gde se trenutno oporavlja.\nPOSLE 400 MILIONA... |\nGvardioli škripi u odbrani, dovodi štopera koji ISPADA iz lige!\nDobre vesti za Siti su te da je ta operacija prošla bolje od očekivanog, tako da sada "Kun" ide u teretanu TRI PUTA NA DAN da bi održao formu kada se Liga šampiona vrati sledećeg meseca.\nSjajni 32-godišnji napadač radi na jačanju snage na trenažnim biciklima, a očekuje se da će narednih dana početi da trči.\nAguero očajnički želi da ima ulogu u eventualnom osvajanju prvog evropskog trofeja za Siti posle pola veka, iako se revanš meč utakmice sa Real Madridom za dve nedelje ne čini tako daleko.\nSiti je slavio 2:1 u gostima i ako prođe, Aguero veruje da može da pomogne svom timu na mini-turniru u Lisabonu, koji počinje eventualnim četvrtfinalom protiv Juventusa ili Liona 15. avgusta.\nPRVO PRAVILO: Obamejang je previše brz! Siti ispustio JOŠ JEDAN trofej\n23.07.2020. / 08:56\nČist steroid, inače nema tebi teretane triput dnevno.


Srbija: Pritvor za vlasnika turističke agencije\nPrvi osnovni sud u Beogradu odredio je u nedelju pritvor do 30 dana vlasniku agencije "Uniko travel" Nenadu Filipoviću (1966) koji se sumnjiči da je prevario više od 100 putnika koji su uredno platili svoje turističke aranžmane.\nPritvor mu je određen na predlog Prvog osnovnog javnog tužilaštva u Beogradu zbog opasnosti da bi tokom istrage mogao da utiče na oštećene i da bi mogao da ponovi krivično delo, rečeno je Tanjugu u tužilaštvu.\nBeogradski mediji su preneli da trinaestoro srpskih turista nije otputovalo u Hurgadu, a osmoro je izbačeno iz hotela na Lefkadi zbog toga što agencija "Uniko travel" njihov novac nije prosledila hotelijerima i avio kompanijama, već je vlasnik sa tim novcem nestao.\nAgenciju "Uniko travel" na papiru vodi Nenad Filipović. Međutim, oštećeni putnici tvrde da su u agenciji razgovarali sa Nenadom Ristićem - poznatim po tome što je pre tri godine već prevario klijente agencije "Triniti", odnosno novac koji su dali za put u Hurgadu zadržao za sebe.


KRIVOKAPIĆ IMA REŠENJE ZA LEPOSAVIĆA: Pogledajte šta piše u sramnom obrazloženju premijera Crne Gore! | Najnovije vesti - Srbija danas\n06.04.2021. • 15:55 Srbija Danas/Novosti\nKRIVOKAPIĆ IMA REŠENJE ZA LEPOSAVIĆA: Pogledajte šta piše u sramnom obrazloženju premijera Crne Gore!\nKRIVOKAPIĆ POGAZIO REČ ZA 11 DANA: Od nedodirljivih ministara do najave smene Leposavića\nZA DLAKU IZBEGNUTA TRAGEDIJA U SPLITU! Pokušao da izbegne pešaka pa se ZAKUCAO u baštu kafića (VIDEO)\nHRVATSKA SE PONOVO TRESE: Snažan zemljotres pogodio Baniju\nZdravko Krivokapić saopštenje Crna Gora


avio karte Beograd Istanbul - avio.rs\nAvionske karte Beograd – Istanbul\nObezbedite najjeftinije avio karte Beograd Istanbul na vreme\nCena avio karte Beograd Istanbul (IST) kreće se od 131 evra. Kako bi ste sebi obezbedili najeftiniju avio kartu iz Beograda za Istanbul neophodno je da izvršite besplatnu rezervaciju minimum 5 nedelja pre planiranog putovanja. Kupovinom avio karte iz promotivne ponude jedan je od načina da platite najnižu cenu za željenu avio kartu.\nAvio karte Beograd Istanbul možete rezervisati potpuno besplatno popunavanjem forme na vrhu strane. Iz rezultata pretrage možete odabrati najeftiniju ponudu ili ponudu koja vam najviše odgovara.\nDirektni letovi iz Beograda, i to nekoliko puta dnevno, svaki dan, kao i česte promocije avio karata, daju vam priliku da u Istanbul možete otputovati brzo, povoljno i jednostavno.\nMiris carigradskih dunja s jeseni, letnje mediteransko sunce, romantična zima i uzbudljivo proleće…\nJednostavno, u Istanbul možete putovati kad kod poželite i uvek će Vam ovaj grad pružiti fantastično iskustvo! Istanbul je grad u koji ćete poželeti da se vratite! U toj želji olakšaće vam nekoliko avio kompanija koje svakodnevno imaju direktne linije za avio karte Beograd Istanbul.\nAvio kompanija „AirSerbia“ i turska avio kompanija „Turkish Airlines“ imaju direktne letove na novi međunarodni aerodrom, dok kompanija „Pegasus“ ima letove na aerodrom „Sabiha Gokcen“. Avio karte su zaista veoma povoljne, a što ranija rezervacije avio karte omogućava vam da dobije najjeftiniju tarifu.\nPo sletanju u Istanbul, Vaša avantura otkrivanja grada sa zapanjujućom istorijom počinje. Istanbul je kulturni, istorijski i ekonomski centar moderne Turske. Grad je spoj vizantijske, grčke, rimske i turske kulture. Odakle krenuti? Uhh, to je teško pitanje! Odakle god da krenete u istraživanje ovog grada, sve što budete videli oduzimaće Vam dah!\nKapali čaršija najpoznatiji bazar Istanbula, jedan od najvećih pokrivenih orijentalnih bazara na svetu.\nPlava džamija sa spektakularnim minaretima ime je dobila po boji svojih kupola. U vreme kada je izgrađena sadržala je bolnicu, pijacu, kuću za siromašne, teološki fakultet i grobnica za otomanske slutane.\nVidećete i vizantijski Hipodrom sa svojim čudesnim pričama. Zatim prosto nestvarnu Aja Sofiju – svetu mudrost, nekadašnju najveću hrišćansku crkvu na svetu. Hram je sagradio cara Justinijana, a Mehmed Osvajač je pretvorio u džamiju. Danas je možete obići kao muzej.\nImage by Andrea Ridács from Pixabay\nTopkapi palata – rezidencija turskih sultana na divnom Bosforu od 15. veka pa sve do 1924. godine kada je pretvorena u muzej u čijoj kolekciji možete videti brojno oružje, kostime, nakit i druge istorijske predmete.\nČekaju vas i Galata most, Taksim trg, šoping i trgovačke zone, Egipatska pijaca začina, vaseljenska Patrijaršija… I još na stotine spomenika! Za ovaj grad Vam je potreban ceo život da ga otkrijete i sve u njemu vidite! No, srećom po nas blizu je, avio karte do Istanbula si jeftine, te ga možete otkrivati iz nekoliko puta. Carigrad Vas očekuje!\nAerodrom u Istanbulu je jedan od najvećih aerodroma na svetu, udaljen 35 km od centra Istanbula. Nalazi se u Evropskom delu grada Istanbul. Aerodrom poseduje 4 terminala i 6 pisti. Više od 100 avio kompanija koristi usluge aerodroma, kao i Turska nacionalna kompanija Turkish Airlines. Informacije o novom aerodromu u Istanbulu, kao i sadržaje možete pogledati (aerodrom Istanbul).\nAerodrom Sabiha Gokcen Istanbul (SAW)\nAerodrom Sabiha Gokcen u Istanbuluje jedan od dva međunarodna aerodroma u Istanbulu. Drugi je po putničkom prometu u Turskoj. Nalazi se 35 km od centra grada, u azijskom delu Istanbula. Sve informacije o aerodromu možete pronaći na sledećem linku (aerodrom Sabiha Gokcen).\nAvio karte Beograd - Istanbul\nNapomena: Dole trenutno aktuelne ponude najjeftinijih avio karata na relaciji Beograd – Istanbul. Obratite pažnju prilikom ptregade na period prodaje kao i period putovanja za koji su navedene ponude aktuelne. Broj mesta po promotivnim cenama je ograničen.\nPromocija Beograd – Istanbul\nBeograd – Izmir od 150EUR


Od Banja Luke do Skopja – jedno popodne i jedna noć…i evo nas u glavnom gradu Makedonije, te nekadašnje najjužnije jugoslovenske republike, a sada zemlje kojoj je i ime „sumnjivo“… Prvi susret sa Skopljem, nama onako neispavanim i bunovnim, bio je neka vrsta šoka: bili smo zapljusnuti ogromnom količinom monumentalnih spomenika, patetike koja je za neke pretenciozni kič, a za druge pak pokušaj vrijedan poštovanja da se ovoj državi na vjetrometini brojnih uticaja i pretenzija da (stvori?) autentičan identitet, “korijeni“ – i to ni manje ni više nego isključivo oni antičke Makedonije Filipa i sina mu Aleksandra! Propeti konji i antički junaci sa zavitlanim mačevima, Aleksandar ovako ili onako, trijumfalni luk, fontane, mostovi, rezidencijalne zgrade u antičkom stilu, reljefi sa prizorima istorijskih događaja, preko 20 bronzanih skulptura na mostu …zaista, tolika količina patosa na nevelikom centralnom prostoru nam je djelovala šokantno, pretenciozno, prenapadno! O ukusima se, kažu, ne raspravlja, ali – ipak previše, blago rečeno!\nStari i novi dio Skoplja povezuje most preko Vardara – nekada u bivšoj nam SFRJ učilo se da je to Dušanov most, prema predanju izgrađen još u 6. vijeku za vrijeme imperatora Justinijana, a naziv Dušanov je ponio zato jer je dograđen pred krunisanje njegovo… Lokalni vodič je nama, pak, rekao da je most iz osmanskog perioda, iz 15. vijeka…i sada ga zovu (samo) Kameni most (Dušan se ne pominje). Nesporno je da se u mnoštvu novokomponovane antike ova građevina izdvaja svojom autentičnom ljepotom. Podsjetio nas je na višegradsku „na Drini ćupriju“.\nNad gradom se uzdiže tvrđava Kale, iz 6. Vijeka, kasnije dograđivana, a u njoj je krunisan i car Dušan.\nIpak, autentični šarm Skopja promašli smo u njegovoj Staroj čaršiji za koju kažu da je, poslije istanbulske, najveća balkanska čaršija. Smještena je između Dušanovog mosta i skopske tvrđave Kale, a nastanak joj je u 12. vijeku. Podsjetila nas je na dobro nam znanu sarajevsku Baš-čaršiju, a oni koji bolje poznaju nasljeđe Orijenta rekli bi da je to tipični dio grada sa bezbroj dućana, sa kaldrmom po čijem sjajnom, od hoda izlizanom kamenju već vijekovima odzvanjaju ljudski koraci… Po uskim ulicama i iz radnji dopire makedonski i albanski jezik… i mi tog kasnoaprilskog dana nismo osjetili nikakav nesklad u tom sazvučju, naprotiv. Zlatare, pekare, buregdžinice, pečenjarnice – sve to sa neopisivim balkanskim šarmom, koloritom boja, batom koraka i prizvukom prošlosti koja kroz ovu tradiciju i dalje živi…\nCategory : Macedonia - Makedonija, Prijatelji pišu\n<< Previous post: Budimpešta, Madjarska\nNext post: Tamo gdje žarko sunce sja: Makedonija – Izvor Vardara>>


Zagađenje vazduha u Srbiji: Kako da se zaštitite : Južne vesti\n15:29, 14. 1. 2020.


Na spisku i bivši državni sekretar Đokić - Knjaževačke novine\nNa spisku i bivši državni sekretar Đokić\nDržavna revizorska institucija u petak sudovima prijavila 200 osoba zbog prekršaja ili privrednih prestupa. Prekršajno terete i bivšu ministarku Vericu Kalanović i 26 predsednika opština.\nDržavna revizorska institucija u petak je podnela sudovima 166 zahteva za pokretanje prekršajnog postupka i 17 prijava za privredni prestup. DRI je tužilaštvima podnela i 35 krivičnih prijava protiv više od 200 odgovornih lica.\nNa spisku osoba protiv kojih je podnet zahtev za pokretanje prekršajnog postupka su i bivša ministarka regionalnog razvoja i lokalne samouprave Verica Kalanović i državni sekretar Milan Đokić, predsednica Prvog osnovog suda u Beogradu Tanja Šobat, kao i načelnik Ministarstva unutrašnjih poslova Željko Kojić, direktor „Infostana“ Darko Berberović, ali i generalni direktor EPS-a Aleksandar Obradović…\nCeo spisak pogledajte ovde: http://www.dri.rs/images/2013/prijave17012014.pdf\nPrijave su podnete i protiv bivših direktora JP „Elektroprivreda Srbije“ Dragomira Markovića, „Beogradske elektrane“ Zorana Predića i „Parking servisa“ Bobana Kovačevića, ali i bivšeg direktora PTT „Saobraćaja Srbije“ Gorana Ćirića…\nNa spisku za pokretanje prekršajnih postupaka se nalaze i brojni direktori javnih preduzeća iz gotovo svih gradova Srbije, ali i 26 predsednika opština poput Branimira Kuzmanovića (Vračar), Miroslava Čučkovića (Obrenovac), Čedomira Živkovića (Vršac), Zorana Seizovića (Vrnjačka Banja), kao i čelni ljudi Smederevske Palanke, Kosjerića, Titela, Temerina, Prokuplja, Ćuprije, Bosilegrada, Sokobanje…\nU oblasti obaveznog socijalnog osiguranja prijave su podnete protiv Dragana Draškovića, bivšeg direktora Kliničkog centra Vojvodine, kao i Dragana Kalinovića, bivšeg direktora Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje. Na spisku se nalaze i odgovorni u Agenciji za lekove i medicinska sredstva, kao i u Agenciji za osiguranje i finansiranje izvoza…\nKrivične prijave protiv odgovornih lica Institucija je podnela zbog preuzimanja obaveza iznad iznosa određenih aproprijacijama koje su im odobrene za određene namene u budžetskoj godini, protivzakonite naplate i isplate, nesavesanog rada u službi, kao i krivičnog dela falsifikovanje službenih isprava.\nRanije je Državna revizorska institucija, u postupku revizije, iz Programa revizije za 2013. godinu, podnela 29 prijava, i to 24 zahteva za pokretanje prekršajnog postupka, jednu prijavu za privredni prestup i četiri krivične prijave.\nMilan Đokić, Verica Kalanović\nPrevPrethodnaXXII Svetosavski književni konkurs\n12.03.2014. at 10:58\nTehnička škola dobila 15 novih računara! Donaciju uručio predsednik Milan Đokić\nPredsednik opštine Knjaževac Milan Đokić danas je u okviru akcije opremanja i uređenja knjaževačkih škola\nUsvojen budžet Opštine Knjaževac za 2021. godinu\nSkupština opštine Knjaževac usvojila je većinom glasova budžet za 2021. godinu koji je u obimu\nOd ponedeljka toplije\nKako je najavljeno, od ponedeljka će biti toplije. Na jugu i jugoistoku zemlje moguća je\nDanas je tačno godinu dana od prvog registrovanog slučaja Kovida-19 u Srbiji\nTačno pre 365 dana, odnosno 6. marta, registrovan je prvi slučaj koronavirusa u Srbiji. Kako\nIz IPARD-a za poljoprivrednike približno 225 miliona evra\nSve više pacijenata ima post-kovid simptome, a ovo su dva najčešća


Pradaxa – lek protiv krvnih ugrušaka | Lekovi\nPradaxa – lek protiv krvnih ugrušaka\nPradaxa je lek koji sadrži dabigatraneteksilat. On deluje tako što blokira stvaranje krvnih ugrušaka. Lek Pradaxa se primjenjuje u sprečavanju stvaranja krvnih ugrušaka u venama posle hirurškog zahvata ugradnje endoproteze kolena ili kuka. Pradaxa tablete se koriste i za smanjenje rizika od moždanog udara ili začepljenja krvnih sudova krvnim ugrušcima kod pacijenata sa abnormalnim srčanim otkucajima i dodatnim činiocima rizika.\nNemojte uzimati Pradaxu ako ste alergični na dabigatraneteksilat, dabigatran ili neki drugi sastojak leka, zatim, ako imate značajno smanjenu funkciju bubrega, ako trenutno krvarite, u slučaju da imate bolest koja povećanog rizika od teškog krvarenja, ako imate teško oštećenu funkciju ili bolest jetre, zatim ako pijete ketokonazol ili itrakonazol, ciklosporin ili takrolimus, lekove za sprječavanje odbacivanja organa nakon transplantacije i ako uzimate dronedaron. Takodje, lek ne treba da uzimate ako uzimate lekove za sprečavanje krvnih ugrušak.\nOprez je potreban ako imate u planu hirurški zahvat, ako imate bolest jetre, ako ste imali tešku ozledu, ako patite od upale jednjaka ili želuca, ako imate probleme s povratom želučanih sokova u jednjak…\nOprez i primeni je neophodan i ako ste stariji od 75 godina i ako ste teški 50 kg ili manje.\nPradaxa se ne sme primenjivati kod dece i adolescenata.\nObavestite lekara ako varfarin, fenprokoumon, heparin, klopidogrel, prasugrel, rivaroksaban, protivupalne lekove i lekove protiv bolova, gospinu travu, lekove protiv depresije, lekove za lečenje abnormalnih srčanih otkucaja…\nPošto dejstvo leka Pradaxa na trudnoću i nerođeno dete nisu poznati, ne bi trebalo da uzimate ovaj lek tokom drugog stanja. Ako ste žena u reproduktivnom dobu, izbegavajte trudnoću tokom terapije ovim lekom. Takodje, dok dojite, treba izbegavati primenu Pradaxe.\nNapomena: Pradaxa kapsule sadrže boju „sunset yellow”, koja može uzrokovati alergijske reakcije.\nUvek uzimajte Pradaxu na način koji je odredio lekar. Pradaxa se uzima uz obrok ili mimo obroka. Kapsula se guta cela, s malo vode, bez žvakanja ili lomljenja.\n-Prevencija stvaranja krvnih ugrušaka posle hirurškog zahvata -220 mg jednom dnevno.\nZa pacijente sa smanjenom bubrežnom funkcijom i za one sa 75 ili više godina, preporučena doza je 150 mg jednom dnevno. Posle hirurškog zahvata ugradnje endoproteze kolena i kuka lečenje počinje unutar 1 – 4 sata nakon završenog zahvata, uzimanjem jedne kapsule a posle toga se uzimaju dve kapsule jednom dnevno – 10 dana, odnosno 28 do 35 dana.\nZa prevenciju opstrukcije mozga ili krvnih sudova stvaranjem krvnih ugrušaka, preporučena doza je 300 mg podeljena u dve doze. Ako imate 80 ili više godin, preporučena doza leka je 220 mg.\nPredoziranje: Ako ste uzeli veću dozu Pradaxe od propisane, obratite se lekaru što pre. Ne preporučuje se da tokom terapije Pradaxom pacijenti konzumiraju i alkohol\nPošto ovaj lek utiče na zgrušavanje krvi, većina nuspojava je povezana je sa znakovima poput modrica ili krvarenja. Za vreme primene Pradaxe može doći do pojave velikih ili teških krvarenja koja mogu biti onesposobljavajuća, opasna po život ili čak dovesti do smrti, iako su retka.\nJavite se lekaru ako imate neku od sledećih nuspojava: dugo ili prekomerno krvarenje, slabost, umor, bledilo, omaglica, glavobolja ili neobjašnjeno oticanje.\nČeste nuspojave su krvarenje iz nosa, krvarenje u želudcu ili crevima, bolovi u stomaku ili želucu , česti nagoni na mekanu ili tekuću stolicu, otežana probava, mučnina, neuobičajeni nalazi laboratorijskih testova jetrene funkcije.\nCena leka je od oko 3 000 do 10 000 dinara\ncena doziranje i alkohol kontraindikacije lek neželjena dejstva nuspojave pradaxa tablete uputstvo za upotrebu\nDusko on 23/03/2016 20:30\nTrebam lek Pradaxa 75 mg.\nDa li moze da se nabavi u nekoj apoteci u Beogradu ili narudzbom preko ptt?


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Izmjene u tužilaštvu morale da se dese do sada\n01. 11. 2021. 10:10 >> 10:19 1\nDan crnogorskog tužilaštva, obilježava se u atmosferi krize i brojnih problema u njegovom funkcionisanju, ocijenjuju u NVO Građanska alijansa (GA). Kako ističu, Tužilaštvo je u blokadi umnogome izazvanoj predugim trajanjem postupka donošenja izmjena i dopuna Zakona o državnom tužilaštvu.\nIzmjene su morale, kako naglašavaju u GA, biti usvojene ranije, a činjenica da su određene izmjene i dopune u koliziji sa Ustavom, dodatno zabrinjava.\n"Upravo ovu zabrinutost istakla je i Venecijanska komisija, s obzirom na to da će se većina članova Tužilačkog savjeta (5 uglednih pravnika i 1 predstavnik Ministarstva pravde) birati prostom većinom u Parlamentu. Takav način izbora članova Tužilačkog savjeta dovodi u pitanje samostalni kapacitet tog organa u odnosu na Parlament, kao i njegovu nezavisnost, prije svega od bilo kakve vrste političkih uticaja. Još jedan razlog zbog kojeg je donošenje pomenutih izmjena i dopuna važno i hitno jeste i činjenica da su u prethodnoj godini svi tužioci ocijenjeni najvišom ocjenom, dok su brojne presude bile kompromitovane i neodržive upravo zbog loših optužnica na kojima su bile bazirane, što ukazuje na očiglednu koliziju prakse sa ocjenama tužilaca", navodi se u saopštenju.\nPotrebno je, dodaju, stati na put i praksi koja je uspostavljena po pitanju rješavanja stambenog pitanja pojedinim tužiocima od Vlade bez jasnih kriterijuma. To prvenstveno podriva nezavisnost tužilaštva u odnosu na izvršnu granu vlasti, dok sa druge strane Vlada na taj način zaobilazi Tužilački savjet koji bi na osnovu jasno definisanih kriterijuma trebalo da sprovodi te postupke.\n"Sve ovo je dovelo do toga da se Tužilački savjet već dva mjeseca nije sastao. Pozivamo sve parlamentarne stranke da svoje kapacitete stave u službu građana i politički dijalog usmjere ka rješavanju spornih pitanja, poput završetka izbora nedostajućih članova Tužilačkog savjeta. Potrebne su korjenite promjene u praksi tužilaštva u pogledu povećanja transparentnosti i vjerodostojnosti sudskog odgovora na organizovani kriminal. Potrebno je ograničiti upotrebu pregovora o priznanju krivice, koji, s obzirom na to da po prirodi vodi blažim kaznama, doprinosi revoltu građana kada su u pitanju izvršioci krivičnih djela iz domena organizovanog kriminala, ali i generalno manjem povjerenju građana u tužilaštvo", naglašavaju u GA.\nI pored određenog napretka u pogledu organizovanog kriminala, na šta je ukazala Evropska komisija u ovogodišnjem izvještaju za Crnu Goru, potrebno je nastaviti sa povećanjem efikasnosti u tim istragama, te povećati kako ljudske tako i tehničke kapacitete kako bi se to i omogućilo. Dodatno, potrebno je preispitati pravni i operativni pristup finansijskim istragama, pranju novca i oduzimanju imovine, kako bi se uskladili sa EU i međunarodnim standardima.\nDodatno zabrinjava, smatraju u GA, i to da je ove godine šesta godina od usvajanja Strategije za istraživanje ratnih zločina državnog tužilaštva, a da su konkretni rezultati u tom dijelu izostali upravo zbog pasivnosti državnog tužilaštva.\n"Stoga, na današnji dan još jednom podsjećamo na važnost efikasnog tužilaštva u crnogorskom društvu, te samim tim i na potrebu još većih napora u pravcu ostvarivanja nezavisnosti tužilaštva i povećanju njegovog kapaciteta, što će nam u krajnjem trasirati put ka Evropskoj uniji", zaključuju u ovoj NVO.


Predstavljamo vam TRUE ROMANCE by Mango – FashionMag42\nPredstavljamo vam TRUE ROMANCE by Mango\nPod imenom TRUE ROMANCE, španski brend MANGO predstavlja svoj četvrti trend sezone proleće/leto 2016. koji će biti sastavni deo majske kampanje. Ovoga puta nove modne tendencije nam dočaravaju najtraženiji modeli današnjice – Mathilde Brandi i Steffy Argelich.\nProdavnice MANGO u Srbiji se nalaze u Beogradu – UŠĆE Shopping center, Delta city, Knez Mihailova i Novom Sadu – BIG Shopping center.[Best_Wordpress_Gallery id=”137″ gal_title=”True Romance”]\nmango Mathilde Brandi Steffy Argelich True Romance