"Put Cetinje-Čevo-Nikšić potvrđuju vitlnost CG i njenih građana-najbolji kad je najteže" | Kodex.ME\nĐukanović: Slobodarstvo i antifašizam naše su neprolazne ideje vodilje\n"Sa velikom radošću sam prihvatio poziv za učešće na današnjoj svečanosti povodom početka radova na magistralnom putu Cetinje – Čevo – Nikšić. Za mene, čiji su porodični korjeni ovdje na Čevu, u Katunskoj nahiji, ovaj graditeljski poduhat, vrijedan sam po sebi, ima i dodatni značaj", kazao je predsjednik Crne Gore Milo Đukanovića u Mjesnoj zajednici Čevo na svečanosti povodom obilježavanja početka radova na putu Cetinje-Čevo-Nikšić.\n12. 07. 2020 - 12:54 Autor: Kodex\nIstiče da nije slučajno što su skromnu svečanost upriličili uoči Trinaestog jula, najslavnijeg datuma u crnogorskoj istoriji.\n"Nedaleko odavde, u ranim jutarnjim satima prije 79 godina, čevski ustanici su napali i za vrlo kratko vrijeme zarobili italijansku postaju. Oni su zajedno sa ustanicima širom Crne Gore upalili prvu baklju slobode u porobljenoj Evropi, koja plamti i danas u slobodnoj i nezavisnoj državi Crnoj Gori. Zemlji koja se prepoznaje kao faktor stabilnosti u regionu, uvažena članica NATO, najozbiljniji kandidat za članstvo u EU, sa svim otvorenim pregovaračkim poglavljima. Slobodarstvo i antifašizam naše su neprolazne ideje vodilje, stameni temelj hiljadugodišnje crnogorske državnosti", naveo je Đukanović.\nIstakao da se na današnji dan prije 142 godine odlučivalo na Berlinskom kongresu o sudbini Crne Gore, na kom je 13. jula stekla i zvanično međunarodno priznanje.\n"Proširenu nezavisnu državu crnogorski narod je dočekao praktično bez bilo kakvih saobraćajnih komunikacija. U jednom crnogorskom časopisu toga doba piše da su crnogorski putevi „na mnogijema mjestima rđavi i strmeni, da jedva konj natovaren preko nji može hodati...“, i u nastavku „...putevi, koji vode kroz Crnu Goru, izuzimajući one preko Bjelopavlića i Crmničkog polja, nijesu ništa drugo no staze preko krša, po kojima se jedva i sa mukom prolazi.“", naveo je predsjednik Crne Gore.\nMirnodopsko vrijeme nakon međunarodnog priznanja omogućilo je kako dodaje, ekonomske pomake u razvoju naše države.\n"Angažovanjem trogirskog arhitekte Josipa Sladea, Crna Gora je već 1881. imala 41,5 km kolskih puteva. Izgradnja puta od Cetinja do Nikšića nametnula se kao neophodnost poslije Berlinskog kongresa, radi povezivanja dva dijela Crne Gore. To je bio preduslov za integraciju državnog prostora i važan koridor tadašnjeg ekonomskog razvoja. Nikšić i nikšićki kraj sa svojim ekonomskim potencijalima, razvijenom trgovinom i zanatstvom i velikim kompleksom plodnog zemljišta, značio je mnogo za postberlinsku Crnu Goru. On je bio ekonomsko i administratovno središte za zapadne i sjeverozapadne oblasti crnogorske države, od Grahova do Pive, Drobnjaka i Šaranaca, tako da je saobraćajna veza Nikšića sa Cetinjem bila od izuzetne važnosti. Tim putem spajala se „stara“ i „nova“ Crna Gora. Prema tadašnjim planovima trasa je išla pravcem Cetinje-Čekanje-Čevo-Danilovgrad-Nikšić. Na toj relaciji do tada je postojala samo konjska staza. Crnogorska Vlada je 1886. započela izgradnju prve dionice kolskog puta dužine 32 km, od Danilovgrada do Nikšića, koja je završena 1892. Nastavljeno je sa izgradnjom dionice od Čekanja do Danilovgrada, u dužini od 42 km, koja je završena 1900. Tako je Nikšić povezan sa Cetinjem 22 godine nakon što je vraćen u sastav Crne Gore. Država je bila siromašna, ali je uz najveće napore gradila puteve i 30-tak godina nakon Berlinskog kongresa imala ih je nešto duže od 500 km.\nKatunska nahija i nikšićki kraj imaju dugu tradiciju zajedništva, nastalu u vrijeme oslobodilačkog pokreta protiv Otomanske vlasti. Od 18. vijeka dolazi do većih migratornih kretanja katunskog stanovništva koje se počelo naseljavati u okolini Nikšića. Mudri mitropolit Petar I podsticao je taj proces, računajući da će Katunjani kad za to dođe vrijeme značajno pomoći u oslobađanju Nikšića. To se i desilo tokom „Veljeg rata“ 1877. godine, nakon kojeg dolazi do masovnijeg seljenja Katunjana prema Nikšiću. Oni su time bili i značajan oslonac crnogorske državne ideje u ovoj tek oslobođenoj oblasti", kazao je Đukanović na svečanosti.\nU istorijskim događajima koji su obilježili to vrijeme, Čevo je dodaje predsjednik države, kao jedno od središta Katunske nahije imalo značajno mjesto u snaženju oslobodilačkog i državnotvornog pokreta Crne Gore.\n"Čevljani su bili pouzdani pomagači vladike Danila u vrijeme obnove crnogorske nezavisnosti. Prvi crnogorski guvernadur bio je sa Čeva, predstraže Cetinja, čuvara granice prema Otomanskom carstvu, koja je počinjala na Garču. Čevljani i ostali Katunjani posebno su se istakli 1756. godine kada su kod Prediša nanijeli veliki poraz osmanskoj vojsci koja je nadirala prema Cetinju. Ovjekovječio ga je Njegoš poznatim stihovima „Čevo ravno, gnijezdo junačko...“.\nNajveći razvoj infrastrukturne izgradnje i međugradskog povezivanja modernim asfaltnim putevima Crna Gora je doživjela u vrijeme socijalizma. Današnji put koji vodi od Cetinja preko Čeva do Nikšića izgrađen je 1968. Za nepun vijek i po od Berlinskog kongresa naša zemlja se može pohvaliti sa 7000 km modernih puteva. Takav napredak smo ostvarili u decenijama mira nakon Drugog svjetskog rata, kao ravnopravna socijalistička republika u jugoslovenskoj zajednici. Ponosni smo što smo i u vrijeme njenog krvavog raspada jedini sačuvali mir, učvrstili međunacionalni sklad i prije 14 godina sa olovkom u ruci, poštujući zahtjevne evropske demokratske standarde, obnovili nezavisnu državu. Prigoda je za podsjećanje na ove istorijske lekcije koje smo u međuvremenu naučili", istakao je Đukanović.\nOn je naveo i da ohrabruje podatak da će prva dionica puta od 23 km biti završena najkasnije za 3 godine, kao i da će projekat za nastavak saobraćajnice od Čeva do Nikšića, odnosno do tačke spajanja sa magistralnim putem Danilovgrad – Nikšić biti spreman već na jesen ove godine.\n"Pored ekonomskih benefita za Cetinje i Nikšić, za Čevo i cijeli ovaj kraj, a time i za Crnu Goru, ovaj put će biti i važna fizička spona između dva značajna centra crnogorske državnosti i istorije.\nOvaj poduhvat dobija na vrijednosti i time što ga organizujemo u vremenu kada je naša zemlja, kao i cijeli svijet, suočena sa pandemijom COVID-19, jednim od najtežih izazova savremene civilizacije. Možemo biti ponosni na to kako se naš zdravstveni sistem i sve državne institucije bore sa tim nevidljivim neprijateljem. U prvom špicu pandemije ostvarili smo rezultate za respekt. Moramo biti maksimalno fokusirani na zaštitu i očuvanje zdravlja ljudi, i svi pojedinačno dati doprinos tome i u ovom drugom, još jačem naletu. Koristim priliku da pozovem sve na dosljedno poštovanje mjera nadležnih državnih organa. To je preduslov da se maksimalno posvetimo saniranju ekonomsko-socijalnih posljedica, svjesni da je pred nama veoma izazovan zadatak vraćanja u funkciju pandemijom paralisane ekonomije. Infrastrukturni projekti, poput puta čiju gradnju danas promovišemo, krijepe optimizam i potvrđuju vitalnost Crne Gore i naših građana da uvijek budemo najbolji kada je najteže", naveo je Đukanović u Čevu.\nDodao je da nas čekaju i redovni parlamentarni izbori za koje se nada da će biti održani u planiranom terminu 30. avgusta.\n"Uvjereni smo da će građani i ovoga puta znati da izaberu najbolju ponudu; da će Crna Gora koja je nakon sticanja nezavisnosti zabilježila vidan ekonomski i demokratski uzlet, postala članica najmoćnije političko-bezbjednosne alijanse u istoriji čovječanstva, uspješno nastaviti put reformi i evropskih integracija, u cilju dostizanja evropskog kvaliteta života za naše građane.\nŽelim vam srećan početak radova, uvjeren da je i ovaj projekat još jedan doprinos ostvarenju ovog cilja", kazao je Đukanović.\nOn je svim građanima Crne Gore, poželio srećan Trinaesti jul – Dan crnogorske državnosti.\nCetinje Čevo Nikšić


Savanović: Na današnji datum stvorena moderna srpska država | Palelive.com\nPočetna Regija Višegrad Savanović: Na današnji datum stvorena moderna srpska država\nVIŠEGRAD – Ministar rada i boračko-invalidske zaštite Republike Srpske Milenko Savanović rekao je danas u Dobrunu kod Višegrada da su Srbi kroz istoriju dali mnogo žrtava za slobodu ovih prostora i da je na današnji datum stvorena moderna srpska država.\nSavanović je obilježavanju Dana boraca u proteklom odbrambeno-otadžbinskom ratu i 212 godina od Prvog srpskog ustanka, koje je održano u manastiru Dobrun kod Višegrada, podsjetio na istorijske trenutke koji su prethodili Prvom srpskom ustanku za koji je rekao da je bio buna protiv dahija, terora i svih pritisaka nepodnošljivog života.\nOn je podsjetio da je Prvi srpski ustanak, ali da je ubrzo nakon toga, već naredne godine, 1814. nastavljena borba protiv Turaka, te se današnji dan može smatrati kao najznačajniji datum u istoriji srpskog naroda.\n„To je datum stvaranja moderne srpske države. Dvadeseti vijek je bio vijek ratova, krvi i borbe, kada je srpski narod stradao za slobodu i kada je za svoj opstanak na ovim prostorima morao da plati visoku cijenu“, rekao je Savanović.\nOn je ukazao da se istorija mora opet učiti iznova i izvući pouka da se više nikad ne ponavljaju ovakvi događaji.\n„Živjeli smo u jednoj utopiji, a ta utopija je bila zajednička država. I nažalost ovaj prostor je ukorijenjen navikama sa predrasudama mržnje, ubijanja, okupacije i to mora da nam bude pouka da budemo jedinstveni, slobodni i moramo imati svoju otadžibinu“, istakao je Savanović.\nOn je dodao da je to pretpostavka za siguran i održiv život i da se moramo edukovati o tim istorijskim događajima, te ih prenositi u budućnost.\nSavanović je naglasio da je srpski narod bio primoran 1991. i 1992. godine da brani svoje prostore jer je bio napadnut, ali da je ovaj put bio organizovaniji.\n„Tako smo uspjeli stvoriti Republiku Srpsku koja je, istorijski posmatramo, najveća tvorevina u svim borbama srpskog naroda od Prvog srpskog ustanka do posljednjeg rata. I danas ima pokušaja da se decentralizuje i podvede pod državu BiH, a mi ne smijemo pasti u zamku i treba da se borimo ali samo jedinstveni možemo u tome uspjeti“, kaže Savanović.\nPrema njegovim riječima, srpski narod se ne smije umoriti od upozoravanja i da ne bi skupo plaćao budućnost mora se iznova upozoravati, posebno oni koji su to prošli devedesetih godina.\nSavanović je zahvalio Vladi Republike Srpske, resornom ministarstvu, institucijama Republike Srpske i svim ljudima koji su kroz istoriju dali živote i stvarali slobodu na ovim prostorima.\nOn je napomenuo da je ovo srpski prostor na kojem Srbi moraju ostati jedinstveni i biti svjesni činjenice da je nacionalni interes iznad politika.\nPrethodni članakSavčić: Povesti računa o zapošljavanju boraca


Kako da ne budeš kreten na Exitu! – Only Clubbing\nKako da ne budeš kreten na Exitu!\nMožda je teško ne biti kreten na Exitu. Ako pitate Novosađane, oni će vam reći da je to apsolutno nemoguće. Po njihovom mišljenju, svi smo kreteni zato što dolazimo u njihov grad, prljamo ga, galamimo i onemogućujemo ih da u miru i tišini kukaju kako im sve pare odlaze u Beograd, jer se to samo njima događa i stvarno je tragično. Evo, pustio sam kompilaciju ex-Yu balada i tiho zajecao.\nIako Exit simbolizuje ona četiri dana kada slušajući The Prodigy proslavljate što ste završili razred bez kečeva ili odlično prošli u junskom roku (okej, simbolizuje i borbu protiv Miloševićevog režima, drugu Srbiju, ali to je već davno prošlo vreme, pa da ne seremo svi previše), vaša ideja “ludila” mogla bi da vam prouzrokuje probleme. Niko vam ne brani da eksperimentišete sa drogama, lažno se predstavljate kao Britanci i provedete ceo Exit na Radio AS FM stejdžu. Ali ako prvi put dolazite na ovaj festival, postoje neke stvari koje bi trebalo da znate, čisto kako ne biste pravili problem svojoj ekipi ili prosto nervirali ostale posetioce koji nisu Novosađani.\nAKO SE DROGIRATE\nNemoguće je bilo koji festival, svirku ili rejv ne povezati sa drogama i glupostima, ali ako ste već uspeli da prođete obezbeđenje i unesete nešto na festival (što nije mnogo teško), bilo bi idiotski da vas zbog istih supstanci privedu na samoj tvrđavi. Tako da ako recimo želite da duvate, nemojte da budete Captain Obvious i to radite na Rege stejdžujer će vas odmah startovati panduri u civilu koji nisu ni najmanje prijatni. Jebi ga, pričam iz iskustva, svi imamo tog drugara kretena, hehe. Bolje iskoristite gužvu na velikim stejdževima ili pronađite neki pravi štek. Ili jednostavno zgutajte sve pre nego što uđete i nađite nekoga ko će vas čuvati da ne skočite sa bedema.\nAKO SE NE DROGIRATE\nOnda nikom ništa! Super je to, ali ne morate svima da se penjete na glavu kako ste strejt progurali ceo Exit. Niste ni prvi, a ni poslednji koji je to uradio, tako da priče kako odlična fizička spremnost i muzika predstavljaju jedinu drogu koju vi uzimate sačuvajte za lokalne vašare i humanitarne koncerte. Slike napitaka od ceđenog voća ne dolaze u obzir, jer rizikujete da vas prebiju selfi stikom.\nKADA STE NA STEJDŽU\nOkej, niste na koncertu Bečke filharmonije i ne postoje (niti bi trebalo da postoje) gotovo nikakva pravila ponašanja. Ipak, određene sitnice nikako nisu zabavne, osim ako nemate petnaest godina i jež frizuru. Ako se nalazite u gužvi na nekom od stejdževa, trebalo bi da budete svesni da se vaši steroidima napumpani bicepsi i pločice jasno mogu videti čak i kada imate majicu na sebi. Te, koliko god da vam je vruće i koliko god da se znojite, nema potrebe da skidate majicu. To nema veze sa pristojnošću, ukusom i sličnim stvarima.\nNe, razlog je vrlo jednostavan – apsolutno niko ne voli znojave polugole muškarce na festivalima! Kul je gužva, muzika je super, dobar je vajb, ali zajebite da se lepite za mene svojim znojavim telima. Znojavo telo nikada nije kul. Da umirete od raka i pitate voljenu osobu kako izgledate tako znojavi i bez majice, rekla bi vam da izgledate kao kreten i da treba da obučete majicu i umrete dostojanstveno.\nDrugo, verujem da to izgleda zaista impresivno na Jutjubu, ali bacanje piva u masu zaista nije interesantno i zabavno je jedino ako ste ciljano gađali nekog kretena bez majice i pogodili ga. Ako nasumice bacate pivo samo zato što je Stiv Aoki pustio vašu omiljenu pesmu koju su pre njega pustili svi domaći i strani didžejevi, onda zaslužujete da budete šmrkom oterani sa Petrovaradina.\nKad smo već kod piva, nemojte da stavljate svoje six-pack pakovanje na zemlju. Neko će ga sigurno oboriti i neće pristati da vam kupi novo. A i ne treba, jer ste idiot koji ostavlja pivo na zemlji gde cirkuliše trideset hiljada ljudi.\nMože da se desi da uđete na onaj šatro VIP deo na Dance areni, što i nije velika stvar, svi smo u jednom trenutku bili tamo. Ako se već nađete gore, nemojte glumiti nadmene debile koji posmatraju ostatak ljudi u masi kao bezvrednu stoku koju treba politi benzinom i zapaliti.\nSlobodno pravite fotke didžejeva i vaših narukvica, ali nemojte da se ložite da vas to što trenutno udišete manje prašine nego ostalih dvadeset hiljada ljudi čini bitnima. Ne, samo vas čini ljudima koji znaju nekoga ko zna nekoga ko je stvarno bitan, pa vas je pustio gore. Za VIP deo stejdža važi isto što i za ostale, bez skidanja i bacanja piva. Ako polugoli bacate pivo u masu sa VIP stejdža, sigurno osvajate titulu najvećeg maloumnika ovogodišnjeg festivala.\nAko ste došli sa ekipom, to ne znači da svaki sekund treba da provedete isključivo zajedno. Nemojte da se drkate ako neko iz društva želi da ode na drugi stejdž i sluša nešto što se vama ne sluša. Čak i ako je u pitanju vaša devojka koja hoće da bude u prvom redu na Fusion-u i gleda Bebana sa bendom. Iskulirajte, ovo je Exit i ona treba makar na dva sata da gleda Bebana zato što je on car, a nije neki drkadžija koji je napinje da dočekaju jutro na Explosive stejdžu.\nI, aman, ako se rastanete, nikoga neće progutati Kraken, Beban vam neće ukrasti devojku, naći ćete se u toku večeri. Došli ste na festival, a ne na preživljavanje u pustinji gde morate da se koristite tehnikama Navaho Indijanaca. Postoji toliko stejdževa, video bimova, kiosaka sa hranom i ostalih stvari koji mogu da vam budu orijentiri i mesta okupljanja. Opustite se.\nI ne, ne treba da grlite svakoga koga ste neplaniramo sreli. Ljudi se lako sreću na Exitu. I nema rasprave, zna se da je Happynovisad najbolji stejdž.\nJeste, tačno je, u kampu je najbolja zajebancija. Ali kada se završe nastupi, isfuraju sve fore sa tuševima i nakupi dovoljno doživljaja kojima ćete kroz dvadeset godina svojoj deci puniti glavu, nekome će već pasti na pamet da, pored činjenice da se nalazi u kampu, pokuša da zaspi. Ako mu to na fantastičnoj šatorskoj temperaturi od plus četrdeset uspe, sigurno ga neće obradovati to što je vaš novi ortak iz Njukasla uspeo da protne glavu kroz ofinger i zubima drži gajbu Jelena, pa vi to proslavljate urlanjem i dodolskim pesmama.\nI da raščistimo već jednom “ako si u kampu – zaboravi na spavanje” je kretenska fora.\nČak i da niste posetilac festivala, i dalje postoji način da nekome zagorčate ta četiri dana. Za dobrobit svih, zaista ne bi trebalo da radite sledeće poslove:\nPolicajac – Realno, niko ne voli pandure na Exitu. Čak vas ni žena neće voleti tih dana, a ako ste okej tip i sami sebe ćete mrzeti zbog posla koji obavljate. Ako ste izvan Petrovaradina, bilo bi kul da saznate gde nije dozvoljeno da se parkira, a ne da se pravite blesavi zbog dila sa paukom. I ako na pitanje da li neko poseduje drogu dobijete odričan odgovor, znajte da je “pa što ne nabavite?” tip fore koji bi vas koštao čak i prolaza na ono takmičenje za komičare koje u žiriju ima Milana Kalinića.\nStanodavac – Možete da budete super stanodavac, to nije teško. Samo treba da, ako već isključujete frižider u stanu koji iznajmljujete, izvadite meso iz njega kako prostorija ne bi mirisala na bitku na Kozari. Preporučljivo je i da osposobite ulazna vrata od zgrade tako da se ona zaista otvaraju da bi ljudi mogli da izađu iz zgrade kada već krenu na festival, kao i da naglasite da vam od stana do centra grada treba pet minuta samo ako koristite Konkord. Sve ostalo je prihvatljivo.\nTaksista – Ne znam zašto taksisti u Novom Sadu odbijaju da rade jedinu stvar koju zaista treba da rade, a to je da voze ljude. Razumem da žele da prejebu strance i uzmu im što je više love moguće, ali glupo je da kada su nas već pustili u auto, izbace napolje pod izgovorom da im se ne isplati da voze do određenog mesta. A ako već pristanu da voze, onda moraju da ubiju boga u nama pričama o ratištu. Čak i ako pokušamo da skrenemo sa teme i kažemo da je šteta što će padati kiša, optužiće nas da smo razmaženi, jer je ta kiša bila još gora na ratištu.\nProdavac medovače na mostu – Ovaj poslić može biti poguban po vaše samopouzdanje jer toliko odbijanja ne bi doživeo ni Siniša Mali na blajnd dejtu.Najčešće vas ljudi samo zaobiđu, pa vam prosto prija i kada čujete obično “ne, hvala”.\nAdministrator Exit sajta – Najomraženiji čovek sve dok ne stupite na tlo tvrđave i ne uzmete odštampani lajn ap. Čija god da je ideja bila da morate da kliknete na svakog izvođača posebno da biste videli kog dana nastupa, potpuno je imbecilna, ali je opet sjajan trol.\nTo je to. Ali ne brinite, čak i da niko ne isprati ova uputstva, opet ćete se super provesti na festivalu jer svira Prodigy. Možda vam deluje malo bezveze i zbijeno jer ste ih u proteklih nekoliko godina više puta slušali upravo na Exitu i u Beogradu, na Belmužijadi u Svrljigu i Danima šljiva u Blacu, ali hej – to je Prodigy, oni su kao Kerber, sa njima nema greške!\nŽiveo Exit, vidimo se u prašini!\nTags: exit festival ponasanje


IMAJ SNAGU!: INTERAKTIVNA KNJIGA ZA DECU KOJA SE PONEKAD OSEĆAJU POSTIĐENO ILI UVREĐENO - Šeri Kumz | Delfi knjižare | Sve dobre knjige na jednom mestu\nTekst komentara - IMAJ SNAGU!: INTERAKTIVNA KNJIGA ZA DECU KOJA SE PONEKAD OSEĆAJU POSTIĐENO ILI UVREĐENO:\n7 - 3 = 7, 2, 6, 4


Dolazi do grešaka u aplikacijama koje kombinuju transakcije protok i daljinski pozivi nakon 2018 u julu su instalirani .NET Framework bezbednosti i kvaliteta zbirnih\nNakon što instalirate u julu 2018 .NET Framework bezbednosti i kvaliteta zbirnih koje se odnose na .NET Framework 4.6, 4.6.1, 4.6.2, 4,7, 4.7.1 i 4.7.2 na Windows 7 Service Pack 1 (SP1), Windows Server 2008 R2 SP1 ili Windows Server 2008 SP2, primetite greške u za .NET Okvirni aplikacija koja ispunjava sledeće kriterijume:\nAplikacija koristi instance u kojima transakcije protok je omogućeno usvajanjem TransactionScopeAsyncFlowOption.Enabled da je Konstruktor klase System.Transaction.TransactionScope .\nAplikacija čini jedan ili više daljinski pozivi dok je jedan od ovih opsega transakcija aktivna. U ovom slučaju, udaljeni poziv je svaki poziv koji putuje kroz transparentan proxy pre nego stigne objekat servera. Primeri daljinski pozivi uključuju pozive da drugih aplikacija domena i pozive upućene preko daljinskog upravljanja kanala, kao što je klijent kanale koji su definisani u prostori u System.Runtime.Remoting.Channels imena.\nPosle udaljene poziva, System.Transactions.Transaction.Current vraća vrednost "null" umesto vrednosti koje je vraćen pre poziva udaljene.\nDa biste rešili ovaj problem, pokušajte neku od sljedećih metoda:\nZa svaku transakciju opsegom omogućava protok transakcije, promenite aplikaciju da se uverite se da nema daljinski pozivi doći do bilo gde u kodu koji se pokreće dok je obim transakcija aktivna. Kada utvrdite da li je opseg transakcije sadrži pozive udaljene, razmotrite sledeća uputstva:\nPoziv za statički metod nikad nije poziv udaljene.\nPoziva da je instanca metod za ciljni objekat, poziv je udaljena samo ako ciljnog objekta je transparentan proxy server.\nPoziva da se Konstruktor, poziv je udaljena samo ako je izgrađen objekat transparentan proxy server.\nNapomenaKoristite metod System.Runtime.Remoting.RemotingServices.IsTransparentProxy da biste proverili da li je objekat je transparentan proxy.\nOnemogući transakcije protok uklanjanjem argument TransactionScopeAsyncFlowOption.Enabled Konstruktor.\nOvo rešenje je da izazovu druge greške ako bilo koji „čekaju” operacija izvrši dok je obim transakcija aktivna.\nSvojstvo Transaction.Current je nije automatski registrovana na udaljeni poziv. To mora biti usvojen kao parametar. Ako udaljeni poziv nije prošla transakcija kao parametar i ne čini se javi klijentu tokom udaljeni poziv, možete da kreirate udaljeni poziv unutar novi TransactionScope objekat koji koristi TransactionScopeOptions.Suppress opcija. Unutar ovo potisne opsega transakcije, svojstvo Transaction.Current ima vrednost "null".\nSmo svesni ovaj problem i trenutno rade na rezoluciji.


Zeleno svjetlo za poduzetnike u Tesliću, Tešnju i Žepču | TEME | DW | 31.07.2014\nNema pokretanja privrede bez velikih reformi na nivou BiH. Ovo tvrde mnogi. Ipak, da je i na lokalnom nivou moguće privući brojne investitore pokazuje primjer regiona kojeg čine tri opštine u dva entiteta.\nSa jednog od sastanaka u organizaciji GIZ-a\nIndustrijska zona u Žepču (na slici je označena različitim bojama)\nOpština Teslić na svojoj internet stranici ima razne informacije i pozive investitorima\nTagovi Tešanj, Teslić, Žepče, privreda, privredni razvoj, industrijska zona, GIZ\nNakon 20 godina saznala detalje ubistva svoga oca 24.02.2020\nJelena Zaharenko, kćerka ubijenog bjeloruskog opozicionara, 20 godina je čekala da sazna šta se desilo sa njenim ocem. A onda se Juri Gavarski, pripadnik odreda smrti, koji su tada ubijali one koji su se usprotivili režimu Aleksandra Lukašenka, ne mogavši izdržati grižnju savjesti, javio Deutsche Welleu i ispričao čitavu priču. Nakon toga su se on i Jelana susreli u Švajcarskoj.


Edicije: Domaći pisci, Knjige na engleskom, Proza\n197 / Broširan / Latinica\nThe Mountain that Loved Me količina\nKnjiga „Planina koja me je volela“, autora Miodraga i Milana Pajevića, doživela je i svoj prevod na engleski jezik.\nKnjiga je objavljena pod naslovim „The Mountain That Loved Me – Boston And Other Stories“.\nPrevod je delo Slavice Tomaš, koja prevodi sa engleskog i češkog jezika. Knjiga „Planina koja me je volela“, žanrovski okarakterisana kao epistolarni roman, prostorno je veoma široko smeštena: od Bostona u SAD-u, gde je mlađi autor na studijama, preko Švedske, zemlje njegovog prebivališta, pa onda preko Beograda, mesta njegovog rođenja, ali i prebivališta starijeg autora, pa sve do Ukrajine, gde je otac na „privremenom radu u inostranstvu“.\nVremenski je daleko uže postavljena.\nKorespondencija između oca i sina odvija se od 1997. do 2000. godine.\nGledano društveno, ekonomski i politički, to je veoma turbulentan period za Srbiju, zemlju koja ih veže.\nBudite prvi koji će napisati recenziju “The Mountain that Loved Me”


Uhapšen osumnjičeni za organizovanje napada u Bugojnu\nNakon eksplozije u Bugojnu, Foto: snimak FTV-a\nPolicijske agencije u BiH potvrdile su da je Haris Čaušević zvani Oks izvršilac terorističkog napada na policijsku stanicu u Bugojnu. On je uhapšen sa još trojicom saučesnika. Prilikom eksplozije poginuo je policajac Tarik Ljubuškić, a povrijeđeno je još šestero lica, od kojih najteže policajka Edina Hindić, čije je stanje i dalje teško.\nNaser Palislamović, za koga policijski organi kažu da je organizator napada, uhapšen je u ponedjeljak u poslijepodnevnim satima. Svi uhapšeni su pripadnici radikalnog vehabijskog pokreta.\nOvo je napad na državu, kaže ministar sigurnosti BiH Sadik Ahmetović:\n„Udar na državu BiH, udar na instituciju za provođenje zakona, policijsku stanicu koja štiti sigurnost građana, za sve nas jedan alarm da se na\nUhapšeni Naser Palislamović, foto: AVAZ Sarajevo\njedan vrlo odlučan i efikasan način odupremo svim oblicima kriminala u BiH, pogotovo obliku terorističkih akata koji je jučer eksplodirao u Bugojnu.“\nGlavni tužilac BiH Milorad Barašin nije želio iznositi detalje istrage navodeći samo da je ona u toku, te da su do sada uhapšene tri osobe. No, pita se kamo će BiH ići ukoliko se adekvatno ne spriječe ovakvi akti:\n„Imali smo ubistvo doministra Leutara na kojeg je izvršen atentat, znate kako je predmet završio. Zatim, masu drugih slučajeva koji su nerazjašnjeni, zatim imamo slučaj Vitez i ovo što nam se desilo. Znači u jednom vremenskom kontinuitetu određene stvari se dešavaju. Mi moramo odlučno krenuti u borbu protiv ove vrste kriminala.“\nDovoljno je imati lošu namjeru\nDirektor Federalne uprave policije Zlatko Miletić kaže kako je policija zaprimila i prijeteći mail da je naredna na redu policijska stanica u Donjem Vakufu, te su uhapsili potencijalne izvršioce, ali ih nisu mogli dovesti u vezu sa eksplozijom u Bugojnu. Miletić dodaje kako je bilo samo pitanje vremena kada će se nešto slično dogoditi:\n„Onaj ko je pametan u BiH je davno mogao pretpostaviti da će se ovo desiti, imajući u vidu da smo ne tako davno imali slučaj u procesu Bektašević. Poznato vam je i to da su ta lica osuđena za pokušaj izvođenja terorističkog akta. Na Sudu BiH se privodi kraju proces Rustempašiću i njegovoj grupi, te da smo imali situaciju kakvu smo imali u Maoči.“\nFederalna uprava policije prati nekoliko stotina lica povezanih sa radikalnim islamskim pokretom, ali to, kako kaže Miletić, ne znači da su teroristi već samo da postoji opasnost, te pozvao na jedinstvo policijskih struktura u BiH. Akcija „Svjetlost“ u kojoj je uhapšeno sedam osoba zbog krivičnog djela\nugrožavanja teritorijalne cjeline BiH i napada na ustavni poredak pokazala je da ima elemenata terorizma među pripadnicima radikalnog vehabijskog pokreta. Jedna od novina je i da će se uskoro tragati i za finansijerima ovakvih napada, kaže Barašin:\n„Za tu Maoču napisali smo jedan set objašnjenja zbog čega je bila ta akcija, ali sad kad izađu vještački nalazi iz 40 kompjutera, koji su bili u jednom selu u svakoj kući, onda ćete biti obaviješteni i vidjećete da li postoje veze, kakve su veze i ko finansira to. Problem je i finansiranja.“\nUhapšeni Čaušević i Palislamović se, također, dovode u vezu sa Rijadom Rustempašićem kojem se za terorizam sudi na Sudu BiH. No, još se ne zna ko je odgovoran i kako je moguće da se ovakav teroristički čin dogodi, a da informacija o ovim licima nema Obavještajno sigurnosna agencija BiH.\nNa to kolika je opasnost od terorizma u BiH za razliku od drugih zemalja, te koliko je lako skupiti oko 15 kilograma eksploziva, koliko je i upotrijebljeno u Bugojnu, upozorio je Gojko Vasić, direktor Policije RS:\n„Dovoljno je imati samo lošu namjeru i ljudi mogu po šumama i po kojekakvim zemunicama, podrumima i kojegdje naći dovoljno eksploziva da mogu napraviti i izazvati ovakav teroristički čin sa velikim posljedicama.“


Kuća Kalina Neos Marmaras | Aranžmani sa polaskom iz Subotice\nDvospratna kuća Kalina sa prizemljem okružena zelenilom, skromnog izgleda i kvaliteta koja se nalazi na oko 400 m od centra. Kuća je udaljena na oko 200 m od najbliže plaže (male uvale) i na oko 550 m od poznate Paradiso plaže.\nOpis kuće Kalina u Neos Marmarasu\nApartmani u Neos Marmarasu – Kuća Kalina\nOpis i lokacija: Dvospratna kuća Kalina sa prizemljem okružena zelenilom, skromnog izgleda i kvaliteta koja se nalazi na oko 400 m od centra.\nCenovnik Neos Marmaras Kalina\nCenovnik Neos Marmaras Kalina Leto 2021


Žalbe koče gradnju prelaza u Gradišci Banjaluka.com\nŽalbe koče gradnju prelaza u Gradišci\n15. 10. 2017. | 15:24\nČekanje na graničnom prelazu Gradiška\n8. 10. 2017. | 09:11\nObustava saobraćaja preko graničnog prelaza\n25. 09. 2017. | 20:45\nZbog desetina pristiglih žalbi na tender, te međusobnih tužbi pred bh. sudovima, završetak izgradnje novog, iznimno modernog graničnog prelaza Gradiška u ovom trenutku je potpuno neizvjestan.\nKako saznaju “Nezavisne”, nakon što je Uprava za indirektno oporezivanje (UIO) BiH raspisala tender za drugu, završnu fazu gradnje, po cijeni od oko 15 miliona KM, konzorcij firmi na čelu sa “Prijedor putevima” je izabran kao najpovoljniji, sa ponudom od oko 14 miliona KM.\nNo, to je tek bio početak gotovo jednogodišnje pravne sapunice, koja i dalje traje. Ratko Kovačević, portparol UIO BiH, kaže da ni sam ne zna kako će sve biti riješeno. Podsjeća da je ovaj tender za drugu, završnu fazu gradnje GP Gradiška raspisan još krajem 2015. godine.\n“U zakonskom roku je izabran najpovoljni ponuđač, i to je bio konzorcij na čelu sa firmom ‘Prijedor putevi’. Nakon toga je uslijedio niz žalbi od strane drugih ponuđača – učesnika u postupku. Iz tog razloga predmetni postupak je još ‘u toku'”, kaže Kovačević.\nPojašnjava kako je donesena odluka da se postupak poništava, ali da su na to podnesene još dvije žalbe od strane dva ponuđača.\n“Na izjavljene žalbe doneseno je rješenje od strane Ureda za razmatranje žalbi, koje je UIO zaprimila 16. novembra ove godine. Prilikom daljeg postupanja u navedenom predmetu UIO će postupati u skladu sa Zakonom o javnim nabavkama”, ističe Kovačević.\nMeđutim, u međuvremenu su, kako saznajemo, pokrenute i mnoge tužbe pred nadležnim sudovima, nakon što su podnošene bukvalno žalbe na žalbe, budući da je veliko interesovanje za posao vrijedan petnaestak miliona maraka.\nPodsjećamo, prva faza izgradnje novog GP uključila je sve radove pripreme i ravnanja terena, te sve radove niskogradnje, a ukupna investicija u ovom dijelu iznosila je 8,4 miliona KM.\nKada ovaj moderni prelaz bude izgrađen u gradu na Savi, konačno bi bio riješen problem ogromnih gužvi u gradu zbog velikog broja kamiona koji svakodnevno blokiraju saobraćajnice.\nNo, čak i ako ovaj projekat bude okončan u dogledno vrijeme, gradnja novog prelaza neće značiti gotovo ništa bez uporedne izgradnje novog mosta preko rijeke Save, a u šta je uključena i Hrvatska.\nTagovi: Gradiškagranični prelaz\tPrijavi grešku


Baštenske Stolice - BA��TENSKE BARSKE STOLICE | onLine Prodaja | Sve Za Kuću\nPlastiČne baŠtenske stolice\nMetalne baŠtenske stolice\nStolice i fotelje od pe ratana\nBaŠtenske barske stolice\nSklopive baŠtenske stolice\nPodesive baŠtenske stolice\nOdličan baštenski nameštaj donosi udobnost i funkcionalnost u vaše dvorište ili terasu. Uz prostrani sto i udobne stolice, baštu ili terasu možete pretvoriti u odredište za ručavanje na otvorenom. Opremite trem baštenskom foteljom od pletenog PE ratana i setom od 2, 4 ili 6 klasičnih stolica.\nUz dobru hladovinu i par dodatnih jastuka, to može brzo postati dodatna porodična soba tokom toplih letnjih meseci. Kada se upotpuni odgovarajućim nameštajem za terasu, čak i mali prostori poput balkona i mini bašta mamiće vas napolje. Dobro planiranje će vam pomoći da vaše dvorište postane vaše novo omiljeno mesto za izležavanje, porodični ručak ili druženje i zabavu.\nZa dodatnu udobnost potražite jastuke-sedalice za baštenske stolice za sedište i naslon, jednobojne ili u šarenim dezenima.\nVek trajanja svog nameštaja, produžićete čuvanjem na zaštićenom mestu van sezone. Garaža, podrum ili šupa štitiće nameštaj, kako bi se sprečila oštećenja ili dodatno habanje. Čak i najotporniji baštenski nameštaj, poput stolica od tikovine ili garnitura od kovanog gvožđa, trajaće duže ako se prekrije ceradom ili stavi u skladište kada se ne koristi. Ako vam je prostor za odlaganje ograničen, potražite stolice koje su sklopive ili se lako mogu rastaviti za kompaktno odlaganje. Stolice koje se mogu slagati jedna u drugu takođe mogu pomoći u maksimiziranju prostora za odlaganje kada se sezona završi.\nKako biste maksimalno iskoristili svoj prostor i budžet, potražite multifunkcionalne komade nameštaja. Komadi koji služe u više svrha mogu eliminisati potrebu za kupovinom dodatnog nameštaja i ostaviti više prostora za vaše omiljene aktivnosti na otvorenom. Na primer, stolice sa podesivim položajem naslona koje se mogu spustiti do nivoa ležaljke, ili tabure koji može biti dodatno sedište za goste. Jednostavna klupa sa prostorom za odlaganje jastuka može da stoji samostalno ili uz trpezarijski sto na otvorenom. Izaberite nameštaj za terasu imajući na umu njegovu funkciju i namenu, kako biste u potpunosti iskoristili otvoreni prostor koji želite često da koriste.\nNeka vaša bašta, terasa ili trem bude vaše novo omiljeno mesto za odmor i druženje uz baštenske stolove i stolice iz naše ponude.\nPrikazano 0 do 0 od 0 proizvoda\nPrikaži Sve proizvode PLASTIČNE BAŠTENSKE STOLICE METALNE BAŠTENSKE STOLICE STOLICE I FOTELJE OD PE RATANA DVOSEDI I TROSEDI BAŠTENSKE KLUPE BAŠTENSKE BARSKE STOLICE SKLOPIVE BAŠTENSKE STOLICE PODESIVE BAŠTENSKE STOLICE\nArtikal ne postoji u bazi.


VREMENSKA PROGNOZA za danas ☀ | Red Portal\nIzvor: novosti.rs, Foto: Pixabay.com/Pixabay.com\nStiže osveženje 💧\nU većem delu Srbije danas će biti pretežno sunčano i veoma toplo, sa temperaturama ponegde do 38 stepeni, a lokalno se očekuju kratkotrajne nepogode - velika količina padavina za kratak vremenski period, pojava grada i kratkotrajno olujni vetar, prenose Novosti.rs.\nOsveženje sa pljuskovima i grmljavinom, koje će ujutru i pre podne zahvatiti severnu, zapadnu i jugozapadnu Srbiju, do kraja dana proširiće se i na ostale krajeve, saopštio je Republički hidrometeorološki zavod. Lokalno se očekuju i vremenske nepogode sa olujnim vetrom, gradom i većom količinom padavina za kratak vremenski period.\nVetar slab i umeren, u košavskom području i u planinskim predelima povremeno jak, kratkotrajno i olujni, južnih pravaca i u skretanju na severozapadni. Jutarnja temperatura od 17 do 24 stepeni Celzijusa, najviša dnevna od 27 na severu, do 38 na jugu i jugoistoku zemlje.\nŠMEKERSKI POTEZ NOVAKA: Sklonio se od svih, a kad se oglasio PLJUŠTALE SU ČESTITKE! 😎👏\nVOZ PRESEKAO ŽENI OBE NOGE\nŠKALJARCI za glavu BELIVUKA nudili 700.000 evra!


Dominik Tim tražio odlaganje finala: Ovo nije fer | Mondo Portal\nDominik Tim trazio odlaganje finala Rolan Garosa protiv Rafaela Nadala\nDominik Tim tražio odlaganje finala: Ovo nije fer 36 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nTenis 08.06.2019. / 18:40 18:40\nAutor mondo.rs 08.06.2019. / 18:40 18:40\nAustrijanac i saradnici zamolili sudije da meč za titulu Rolan Garosa bude pomeren za dan. Dobili su očekivan odgovor.\nSmenila su se dva dana, nekoliko "godišnjih doba" i posle zaista velike borbe drugi finalista Rolan Garosa ipak je postao Dominik Tim.\nNovak Đoković je u duelu protiv Austrijanca ispustio šansu da ponovo osvoji "Nole slem", odnosno da istovremeno bude vladar sva četiri grend slem turnira. Posle meča, odigranog po kiši, suncu i jakom vetru, svetski "Broj jedan" rekao je da je razočaran uslovima i da nešto slično nije doživeo na šljaci, uz čestitke rivalu.\nSa druge strane, Tim je nakon duela takođe bio iscrpljen, ali i naravno zadovoljniji, jer je pobedio i zakazao meč protiv Rafaela Nadala, za titulu.\nIpak, nedugo posle duela, Timov trener Nikolas Masu i saradnici otišli su kod nadležnih i zamolili da nedeljno finale bude pomereno, jer je Austrijanac već nekoliko dana na terenu bez odmora, za razliku od Rafaela Nadala.\nMeđutim, dobili su negativan odgovor.\n"Išli smo kod sudija i pitali da li može da igra u ponedeljak, jer igra već četiri dana zaredom. Rekli su nam da nema šanse", rekao je nekadašnji čileanski teniser za "Eurosport".\nOdnos u međusobnim mečevima Španca i Austrijanca je 8-4 za Nadala.\n"Za razliku od rivala u finalu, koji je u četiri dana odigrao samo jedan meč, Dominik je morao svakodnevno da igra. To nije ravnopravna situacija i to nije fer", dodao je Masu, šireći ruke.\nTim neće imati laku pripremu za svoje drugo grend slem finale - na istom mestu na kojem je prošle godine odigrao i prvo.\nDominik Tim atp rolan garos tenis teniseri Novak Đoković rafael nadal\n09.06.2019. / 14:26\nZnaci svetska zavera se prosirila i na Austriju, nije vise samo na Srbiju.\n09.06.2019. / 11:13\nOrganizatori su najpre naredili kisi da ne pada sve dok Nadal ne zavrsi mec, a zatin su toj istoj kisi naredili da prekine mec Novaka i Tima. Uz to su ubacili i vetar, vragolani jedni.\n09.06.2019. / 10:36\nPa ovi namerni nece krov da urade i da stave reflektore uz male nameštaljke prilikom žreba evo šta ispadne da drugi polufinalni par 2 dana razvuče meč i dođe mrtav u finale!


zakoni - Antibot narodni portal\nParlament Srbije je uveo nove , veoma strožije zakone, a našu pažnju je privukao onaj koji kaže da će se za organizovanje državnog udara, odrediti kazna doživotnog zatvora, bez prava na pomilovanje. Veoma je čudno da se baš u vreme velikih demonstracija protiv vlasti u skupštinskoj proceduri , među najtežim krivičnim delim našao i državni… nastavite sa citanjem\n13 маја, 2019 Dosije\nKako Antibot saznaje, trenutno je u proceduri predlog dopune „porodičnog zakona“ po kome će se izjednačiti normalni brak ili vanbračna zajednica sa istopolnim brakovima. Ova dopuna bi trebalo da bude usvojena po hitnom postupku. Podnosilac ovog predloga je politička partija LDP , tj. njen predsednik Čedomir Jovaović. Izmene koje će biti usvojene ovim novim zakonom… nastavite sa citanjem


ELEKTROREMONT - Usluge\nElektroremont A.D. Subotica je elektrotehničko-uslužno preduzeće. Raspolaže dobro opremljenim radionicama i stručnim osobljem , profesionalno osposobljenim za pružanje veoma širokog spektra usluga na polju popravke motora i elektro uređaja, bilo koje veličine, vrste, snage ili klase izolacije.\nElektroremont pruža sledeće usluge:\nRemont i servis asinhronih i sinhronih mašina\nELEKTROREMONT AD vrši remont i servis asinhronih i sinhronih električnih mašina, niskog i visokog napona, svih snaga i izvedbi.\nVeoma stručan i profesionalno obučen tim, sastavljen od inženjera, tehničara i veoma iskusnih radnika, klijentima garantuje veoma brzo i kvalitetno pružanje usluge.\nPo želji klijenta, vrši se premotavanje u više klase izolacije – TROPIKALIZACIJA\nNa zahtev klijenta, vrši se rekonstrukcija električnih mašina radi promente karakteristika (brzina, napon, oblik itd), a ukoliko to dozvoljavaju konstrukcione karakteristike motora\nPremotavanje i periodični servisi električnih mašina na terenu\nElektroremont AD, samostalno izrađuje rezervne namotaje kao i ostale rezervne delove za sve tipove električnih mašina koje remontuje. Za standardne nisko naponske elektro motore po IEC redu od osne visine 63 pa do 400.\nRemont i servis mašina jednosmerne struje\nDugogodišnje iskustvo Elektroremonta AD na polju remonta i servisa jednosmernih električnih mašina, garantuje klijentima veoma kvalitetno pružanje velikog spektra usluga, kao što su:\nServis i regeneracija električnih mašina jednosmerne struje,\nObnavljanje izolacionog sistema namotaja\nPremotavanje električnih mašina jednosmerne struje\nIzrada svih vrsta kolektora, bez obzira na izvedbu I dimenzije. ( Spajanje kolektora sa izvodima namotaja rotora vrši se specijanom tehnologijom lemljenja i varenja na specijalnom uređaju za autoamtsko zavarivanje i čišćenje, frezovanje, međuizolacije na kolektoru.\nSvi rotori nakon servisa i premotavanja se balansiraju na savremenim balans mašinama.\nRemont i servis mašina iz vučnog programa\nELEKTROREMONT AD zauzima jednu od vodećih pozicija u regionu, na polju remonta i servisa mašina iz vučnog programa.\nELEKTROREMONT AD u okviru programa elektro vuče, pruža sledeće usluge:\nRemont i servis mašina, motora i generatora sa lokomotiva, teških dampera, tramvaja, trolejbusa, bagera i viljuškara.\nRemont, servis i premotavanje ovih mašina, vrši se veoma brzo, a uz primenu najsavremenijih materijala (najpoznatijih svetskih proizvođača ) , koju koriste proizvođači električnih mašina.\nELEKTROREMONT AD je dugogodišnji partner i jedini remonter Železnice Srbije na polju popravki i servisa mašina elektro vuče. (vidi str.2 – Misija : Sertifikati)\nPored toga, ELEKTROREMONT AD, uspešno sarađuje i pruža svoje usluge i ostalim Želežnicama sa prostora bivše Jugoslavije ( Željeznica Crne Gore, Železnica Makedonije, Republike Srpske itd)\nNa polju “vučnog programa”, ELEKTROREMONT AD sarađuje i sa ostalim značajnim preduzećima i velikim strukturama u zemlji poput: RTB Bor-a, ELEKTROPRIVREDE SRBIJE, GSP (Gradskog saobraćajnog preduzeća) Beograd itd.\nRemont i servis trofaznih kolektorskih mašina\nELEKTROREMONT AD, poseduje dugogodišnje iskustvo u oblasti remonta, servisiranja i premotavanja trofaznih kolektorskih mašina.\nU okviru programa remonta i servisa ovih vrsta mašina, ELEKTROREMONT AD pruža sledeće usluge:\nRemont i servis specijalnih mašina\nRemont i servis komutatorki\nRemont i servis pretvarača frekvencije\nRemont i servis stabilizatora napona i frekvencije\nRemont i servis rotacionih aparata za varenje\nRemont i servis obrtnih transformatora\nStučnjaci ELEKTROREMONT-a AD, nalaze se neprekidno na raspolaganju klijentima, kako bi brzo i kvalitetno rešili bilo kakve probleme vezane za eksploataciju ovih vrsta mašina.\nRemont i servis transformatora\nELEKTROREMONT AD servisira i premotava:\nenergetske transformatore do 1000 kVA i 20 kV\nispravljače za punjenje i formiranje akumlatora\nispravljače za galvanizaciju\ninduktivne namotaje hlađene vodom za topljenje metala\ntransformatore za varenje hlađene vodom\naparate za varenje svih veličina i izvedbi\nRemont i servis pumpi pumpnih agregata\nZahvaljujući višegodišnjem iskustvu u servisiranju pumpi za vodu i elektromotora osposobljeni smo da kvalitetno servisiramo:\nDubinsko-bunarske pumpe i elektromotore (Pleuger, KSB, Sever, Grundfos, Lowara, Wilo EMU...)\nMuljne i fekalne pumpe (Jastrebac, Elektrokovina...)\nHorizontalne i vertikalne centrifugalne pumpe\nPumpe za povišenje pritiska vode (protivpožarne i sanitarne)\nNudimo i radove na izvođenju hidromašinskih i elektromehaničarskih radova na terenu prema projektnoj dokumentaciji, odnosno zahtevu korisnika\nRemont i servis električnih uređaja\nELEKTROREMONT AD, veoma brzo i kvalitetno vrši popravku svih elemenata autoelektrike, kao što su:\nElektro pokretači dinama\nbez obzira na tipove i proizvođače.\nZa sve mašine iz ovog programa, ELEKTROREMONT AD, izrađuje samostalno rezervne delove (kao što: su namotaji, kolektori, osovine itd), a specifične delove zamenjuje originalnim.\nU ovoj oblasti, ELEKTROREMONT-u AD, su do sada poverenje ukazala mnoga preduzeća iz oblasti saobraćaja, pomorstva, transporta i ratnog vazduhoplovstva,\nPrilikom montaže električnih mašina “Elektroremont” koristi isključivo najkvalitetnije ležajeve i četkice poznatih svetskih proizvođača ( SKF,FAG, ZKL, Morgan Schunk...).\nELEKTROREMONT AD, u svojim pogonima izrađuje samostalno , sledeće vrste rezervnih delova:\nostali specifični elementi\nRezervni delovi se izrađuju na osnovu dostavljene tehničke dokumentacije, uzoraka ili snimanjem na licu mestu kod vlasnika.\nSpecijalizovane i iskusne ekipe ELEKTROREMONT-a u svakom trenutku stoje na raspolaganju i na usluzi klijentima, za rad i bilo kakvu vrstu intervencija na terenu.\nEkipe ELEKTROREMONT-a vrše sledeće usluge na licu mesta:\ndemontažu i montažu električnih mašina\ncentriranje sa radnom mašinom\npuštanje u pogon sa podešavanjima i ispitivanjima\nZa detaljne informacije kontaktirajte naš komercijalni sektor.


Vlajki: 'Uklanjanje Dodika značilo bi nestanak RS-a'\nNaslovnica Bosna i Hercegovina Podrinje Vlajki: ‘Uklanjanje Dodika značilo bi nestanak RS-a’\nVlajki: ‘Uklanjanje Dodika značilo bi nestanak RS-a’\nPodrinje – Potpredsjednik Republike Srpske Emil Vlajki izjavio je da predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik nije Republika Srpska, ali bi njegovo uklanjanje, pošto je jedini koji drži kurs neulaska u NATO i strateškog približavanja Rusiji, značilo istovremeno i nestanak Srpske.\nVlajki je novinarima u Banjaluci rekao da su u RS-u na djelu dva procesa – “narandžasta revolucija”, koja je u završnoj fazi, i djelovanje politizovanog islama.\nOn je istakao da “narandžastu revoluciju” provodi međunarodna zajednica zbog toga što je rukovodstvo Republike Srpske odlučno protiv NATO i što je sve više orijentisano ka Rusiji.\n“Ako sadašnji predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik bude izašao na izbore, on će sigurno dobiti drugi mandat. Zbog toga će taktika autora `narandžaste revolucije` biti u tome da ga spriječe, odnosno da ga onemoguće da izađe na izbore”, upozorio je Vlajki.\nOn je dodao da je u tu svrhu pripremljen teren kroz organizaciju masovnih protesta u Federaciji BiH, čiji je cilj bio da se isprovocira lavina protesta u Srpskoj.\nVlajki je ocijenio da bi ti protesti u Republici Srpskoj bili ojačani incidentima koje bi izazvali agitatori politizovanog islama, jer politizovani islamisti, kao i aktivirani kolaboracionisti, priželjkuju stranu intervenciju za obaranje aktuelne vlasti.\n“Ako predsjednik Dodik prebrodi ovo stanje, ići će se, od strane `narandžaste revolucije`, na stvaranje opozicione parlamentarne većine. U slučaju dvovlašća, Srpska bi zapala u još teže ekonomsko i socijalno stanje, pa bi unitarna BiH sa dominacijom Bošnjaka brzo nadošla”, naglasio je Vlajki.\nPrema njegovim riječima, ukoliko pobijedi opozicija na svim nivoima, njeno prihvatanje ulaska u NATO i samim tim neprijateljstvo sa Rusijom dovelo bi u kratkom roku do dominacije Turske i Bošnjaka u BiH, kao i do suprotstavljanja Srbiji, koja je proglasila vojnu neutralnost.\nVlajki je kao organizatore “narandžaste revolucije” u Srpskoj naveo političke vrhove pojedinih država, njihove centre za psihološko ratovanje, diplomatiju, međunarodne finansijske organizacije, obavještajne službe, uticajne medije.\nOn je dodao da su tu i lokalni kolaboracionisti – određene političke partije, istaknuti javni radnici, potplaćeni lokalni mediji, koje su često osnovali stranci, politički agitatori koji su “bili na stažu i seminarima” kod inostranih organizatora “narandžaste revolucije”, te “nevladine i humanitarne” organizacije.\nPotpredsjednik Republike Srpske je naveo da su se u sve socijalne slojeve i institucije Srpske infiltrirali profesionalni agitatori, da je specifičnost “narandžaste revolucije” ovdje što oni koji protestuju apsolutno negiraju bilo kakvu spoljnu opasnost po Srpsku i da se nikada decidno ne izjašnjavaju po pitanju NATO.


Petak , 2020-07-17 | 12:36:06\nOdnos Srbije prema Srebrenci "važan je ne samo za nas i naše društvo, već i za celu Evropu, važno je da se shvati da taj genocid nije samo naše balkansko nego i evropsko pitanje", izjavio je danas programski direktor Inicijative mladih za ljudska prava Ivan DJurić.\nDJurić je u emisiji Nezavisnog društva novinara Vojvodine (NDNV) posvećenoj 25. godišnjici genocida u Srebrenici ocenio da zato mora da se redefiniše odnos Evrope prema Srbiji u vezi s pitanjem "ratnog nasledja", jer evropska društva imaju vrlo jasan odnos prema genocidu u Srebrenci, ali se to u odnosima sa Srbijom ne primenjuje.\n"Nas u svetu sigurno vide na pogrešan način, jer to zavisi od toga ko nas predstavlja. Slike Ratka Mladića na majicama i na utakmicama, ali i na sada aktuelnim protestima su ono što izlazi u svet o nama", kazao je DJurić.\n"Mi smo uoči pandemije bili u Potočarima s grupom mladih kojima je to bilo prvo iskustvo u suočavanju sa onim šta se tamo dogodilo 1995. godine, i videli smo da se tada kao kula od karata ruši nacionalistički narativ", naveo je DJurić.\nProgramska menadžerka Foruma ZfD u Srbiji Nataša Govedarica poručila je da je suočavanje s prošlošću dugotrajan, težak i bolan proces, a da je zadatak kampanje "Nikome se ne ponovilo" da se od tog procesa ne odustaje, jer je on važan "za sve pojedince, za celo društvo, za odnose u region i za ceo svet".\n"Izručenja ratnih zločinaca nisu izvedeno na pravi način, i to nije donelo katarzu. Desilo se to da je sve predstavljeno kao proces njihovog ‘žrtvovanja’, te oni nastavljaju da žive u svesti gradjana kao heroji", ukazala je ona.\nKampanja Inicijative mladih, Foruma ZFD i NDNV-a pod nazivom "Nikome se ne ponovilo", prema njenim rečima, zato je izuzetno važna, a cilj je da Srebrenica postane opomena i simbol mira.\n"Mi još kao društvo nismo došli do civlizacijskog nivoa da bar na godišnjicu pošaljemo jednu ljudsku poruku. Ove godine je bilo poslato 48 poruka svetskih zvaničnika u Srebrenicu, ali ne i iz Srbije. A mi smo kao društvo odgovorni za to", navela je ona.\n"Dok se ne raskrsti s nacionalističkom ideologijom, imaćemo totalnu autodestrukciju društva", upozorio je on, dodavši da "niko tako strastveno ne mrzi svoje gradjane kao nacionalisti".\n"Upravo su srpski nacionalisti ti koji insistiraju na kolektivnoj krivici kako bi umanjili svoju odgovornost. I to je tragedija za mlade ljude, posebno ako putuju negde iz Srbije, pa se suoče sa tom temom. Jer, u Srbiji se od njih očekuje da poriču genocid u Srebrenici", kazao je on.\nGruhonjić je ocenio da je atmosfera u dobrom delu društva u Srbiji danas potpuno ista kao i u vreme kad se genocid dešavao, pa se tako "žrtve po ko zna koji put ponovo ubijaju".


Nebojša Rašković - 21/07/2012\nMarko Nikolić - 12/07/2018\nS mora se svi uvek vratimo odmorni i opušteni, ali to nije samo zato što smo bili na odmoru, već na to utiču i...\nPostavljeni novi standardi u performansama i svestranosti 3D NAND-om i velikim...\nMarko Nikolić - 11/10/2016\nBrzi-Brži- Najbrži Najnoviji Adata XPG SX8000 postavlja nove standarde u performansama i svestranosti 3D NAND-om i velikim brzinama transfera podataka. Niska latencija i velika propusnost PCIe...\nMarko Nikolić - 09/02/2016\nProšle nedelje Canon je predstavila naslednika EOS-1D X, čiji je razvoj pratilo osluškivanje korisnika, odnosno korišćenje povratnih informacija svetske zajednice korisnika. Novi model, Mark...\nUrbanStandard - 31/10/2015\nJedina stvar koja se promenila je…? Dizajn je, zapravo, jedina stvar koja se nije promenila - iPhone 6S izgleda kao i iPhone 6, ako zanemarimo...\nToshiba dynaPad – neobični tablet koji mami uzdahe!\nNebojša Rašković - 13/10/2015\nToshiba Europe danas predstavlja dynaPad, jedinstveni Windows 10 tablet koji vraća na scenu pisanje olovkom. U tablet režimu tanak je samo 6,9mm i težak...\nRaj za iskusne igrače\nMarko Nikolić - 29/09/2015\nMnoštvo noviteta, ali i oprobanih uređaja naći će se od četvrtka do nedelje na Ce&Ha sajmu, a pod svodovima hala 1 i 1a Beogradskog...\nUrbanStandard - 15/09/2011\nPogledajte najznačajnija pojavljivanja i gostovanja Novaka Djokovića u poslednjih nekoliko dana. http://www.tennis-x.com/xblog/2011-09-14/7976.php Bravo !


Ukoliko sanjate da radite na plaži ovaj office u Barseloni je ostvarenje sna - Harper‘s Bazaar\nStudio El Equipo Creativo dizajnirao je sedište švedske komunikacijske agencije Effective Communication u Barseloni. Dizajneri su odlučili da kancelariju pretvore u plažu, ispunjavajući prostor jarkim bojama i stvarajući opuštenu atmosferu.\nNovo sedište švedske kompanije za komunikacije Effective Communication u Barseloni vrlo malo liči na uobičajeni kancelarijski prostor. Neobičan dizajn razvio je španski studio El Equipo Creativo, koji je poznat po izvanrednim arhitektonskim rešenjima i ljubavi prema jarkim bojama. Vlasnik je želeo nestandardni kancelarijski prostor u kome će biti udobno raditi i zabavljati nakon napornog dana.\nOd samog početka, dizajneri su znali da će polazna tačka u radu na projektu biti živahna i opuštena atmosfera Barselone. Sa sedištem u Poblenou, starom kvartu radničke klase blizu obale, koji je danas novi gradski klaster mladih i umetnosti, ovo je idealno mesto za mladu firmu.\nBlizina kancelarije moru i odluka da se napuste tradicionalne dosadne bele prostorije u korist razigranog dizajna i boja sugerisale su glavnu ideju projekta - office ispunjen jarkim bojama, bezbrižnom atmosferom i pozitivnim stavom. Zaista, ko od nas nije sanjao da radi na plaži!\nProstor glavnog sedišta je velika prostorija call centra sa pažljivo promišljenom akustikom i zvučnom izolacijom. Tepih u različitim nijansama plave boje imitira surf na plaži.\nKuhinja i trpezarija predstavljaju svojevrsni „alter ego“ radnog područja. Ovo je glavno mesto susreta i komunikacije između zaposlenih. Panoramski prozori i pristup otvorenoj terasi omogućavaju vam da izbrišete granicu između unutrašnjosti i ulice, ispunjavajući prostoriju svetlošću, suncem i vazduhom. Dizajn odražava estetiku plaže što je više moguće i predlaže različita rešenja za komunikaciju i razonodu - od bara za zabave na kraju radne nedelje do stolova za igranje ping-ponga ili bilijara.\nIz kuhinje možete izaći na otvorenu terasu. Ovde možete udahnuti svež vazduh, sedeti uz šolju kafe u podne, pa čak i sunčati se na ležaljkama, kao na pravoj plaži.


Jandreoski izvršni direktor Aerodroma Crne Gore | MINA\nNaslovnica Glavna vijest Jandreoski izvršni direktor Aerodroma Crne Gore\nJandreoski izvršni direktor Aerodroma Crne Gore\nPodgorica, (MINA-BUSINESS) – Za novog izvršnog direktora Aerodroma Crne Gore izabran je Goran Jandreoski, kandidat iz Makedonije, sa bogatim radnim iskustvom u vazduhoplovstvu, saopšteno je iz kompanije.\n“Komisija, koju su činili članovi Odbora direktora Aerodroma i predstavnik Ministarstva kapitalnih investicija, izabrali su Jandreoskog nakon završenog konkursa i intervjua, a na osnovu njegove bogate profesionalne biografije”, navodi se u saopštenju.\n“Diplomirani je inžinjer elektrotehnike, ima diplomu iz menadžmenta civilnog vazduhoplovstva iz Singapura, kao i diplomu iz vazduhoplovstva MBA Aviation graduate na Univerzitetu Dunav Krems”, kazali su iz Aerodroma.\nJandreoski je tokom intervjua kao prioritete svog angažmana naveo sertifikaciju aerodroma, optimizaciju troškova preduzeća i tehničko unapređenje obje vazdušne luke.\nKonkurs za novog izvršnog direktora raspisan je 5. maja.\nZa tu poziciju, koju je do sada pokrivao vršilac dužnosti Ognjen Jovović, prijavilo se 14 kandidata.


The Chronicles of Narnia collection / Letopisi Narnije kolekcija (2005-2010)\nTema: The Chronicles of Narnia collection / Letopisi Narnije kolekcija (2005-2010)\nPisac K.S.Luis (C.S.Lewis) je kreator fantazijskog serijala pod nazivom Letopisi Narnije. Od sedam delova koliko ima ovaj serijal Dizni nam je do sada ekranizovao tri i to drugi deo knjige kao prvi deo filma Lav,veštica i orman, Princ Kaspijan je bio sledeći nastavak koji je inače četvrti deo knjige i treće ostvarenje koje trenutno možete da pogledate u domaćim biokopima je Putovanje Namernika zore koji je inače peto ostvarenje pisca.\nBila jednom četiri deteta Piter, Suzan,Edmund i Lusi. U Londonu okupiranom ratom poslati su u unutrašnjost u veliku kuću kod starog profesora. I dok provode sumorne kišne dane dosađujući se i isčekujući povratak kući rešiše da prekrate vreme tak što će da istržuju kuću. I dok tako istražuju potpuno slučajno (ili možda ne) najlađa devojčica Lusi ulazi u orman pun bundi i odlazi u magičan svet Narnije. Tu upoznaje svog novog neuobičajnog prijatelja fauna Tumnusa. I tako kako priča odmiče sva deca dospevaju u magičan svet Narnije i shvataju da je ta zemlja iako magična i prelepa pod diktatorskom kapom zle Bele kraljice. Deca odlaze u potragu za magičnim lavom Alanom koji je pravi vladar Narije i jedini koji može da zaustavi strašnu tiraniju Bele veštice neočekujući da će usput morati da savladaju ikušenja i strahove koji svako od njih ima.\nDizni je veoma lepo predstavio ove priče i trudio se da publiku ne uskrati za najbitnije detalje iz priče. Takođe, snima delove filmova kako ih je pisac pisao a ne po njihovom hronološkom redu. Svaki od ekranizovanjih delova nosi neku svoju poentu ali publika najviše odlučiti na prvi deo Lav, veštica i orman pa tek onda za ostale delove. Ipak prvi deo uvlači gledaoce u priču a ostala zasadašnja dva dela tu priču produbljuju. Svakako vredi pogledati ove filmove jer je priča zanimljiva, jedinstvena i vizuelno atraktivna.\nNarnija… Zemlja iza vrata ormana, tajno mesto okovano večnom zimom… Čarobna zemlja koja čeka da bude oslobođena...\nThe Chronicles of Narnia: The Voyage of the Dawn Treader / Letopisi Narnije 3 (2010)\nIzmenjeno od: Shane; 21.04.2018 u 17:51.\nadventure, aslan, family, fantasy, hronie, kolekcija, letopis, narnija


Cookies - Mascus Srbija\nKada se ulogujete na www.mascus.rs Mascus prikuplja informacije o vama i vašem ponašanju na vebsajtu.\nIspod možete pročitati o informacijama i kako se informacija tretira, kako se informacija koristi, ko može da pristupi informaciji i koga možete kontaktirati u slučaju da imate pitanja ili prigovore u vezi skupljenih informacija.\nKolačić je mali deo podataka koji se čuva na vašem kompjuteru, telefonu, iPadu ili drugom uređaju koji koristite za surfovanje internetom. U principu, kolačići mogu da sačuvaju informacije o vašem ponašanju na internetu ili da osiguraju da vebsajt radi tehnički ispravno. Kolačić je pasnivni fajl koji ne može raširiti viruse ili bilo kakve štetne programe na vaš kompjuter.\nKolačići čine korišćenje interneta lakšim zato što ne morate otpočeti sve ispočetka svaki put kada posetite sajt. Vebsajt je u stanju da upotrebi kolačić da zapamti informacije o vašim podešavanjima. Na primer činjenica da ne morate uvek da se ulogujete na vebsajt svaki put kada ga posetite, je zato što kolačić pamti vaša podešavanja.\nKolačići pomažu tako što Mascusu govore o vašoj poseti. Svi kolačići koje koristimo služe radi boljeg iskustva korisnika i klijenata.\nDa bismo zaključili ko posećuje Mascus vebsajt, koristim kolačiće da skupe demografske podatke i korisničku statistiku. Ovde sakupljamo informacije o tome koliko vremena potrošimo na vebsajtu, koje kategorije pregledamo, koliko članaka pročitamo, da li ste nas posetili ranije, koji pretraživač i operativni sistem koristite, IP adresu, koje oglase vidite i tako dalje. Na osnovu ovih informacija idemo ka tome da vam prezentujemo oglase koji vas zanimaju. Takođe koristimo informacije da dokumentujemo i odredimo vrednost reklama za naše oglašivače.\nUglavnom razlikujemo kolačiće prve i kolačiće treće strane. Kolačići prve strane su napravljeni od strane sajta koji posetite. Kolačići treće strane su napravljeni preko elemenata koje treća strana embeduje u vebsajt koji posetite.\nNa Mascusu koristimo kolačiće prve strane da sakupimo informacije o vašoj aktivnosti na našem vebsajtu. Ovo je na primer vrsta kolačića koji omogućava da zapamti vaše korisničko ime.\nKoristimo kolačiće treće strane za naše veb analitičke programe kao što su Google Analytics i socijalne mreže kao što je Facebook. Na Mascusu takođe koristimo kolačiće treće strane da bismo omogućili našim partnerima koji omogućavaju našim oglašivačima da kreiraju ciljani marketing.\n2.3 Koliko dugo se kolačići čuvaju?\nVek trajanja kolačića zavisi od toga kako su oni programirani od strane cenjenih operatera. Neki kolačići nestanu čim isključite vaš pretraživač, dok se neki čuvaju i nekoliko godina. Mnogi operateri tipično koriste statistiku i kolačiće vezane za životni vek između 12 i 24 meseca. Obratite pažnju da se životni vek produžuje svaki put kada posetite vebsajt.\nUkoliko ne želite da primate kolačiće možete ih blokirati, obrisati postojeće kolačiće sa vašeg hard diska ili primiti upozorenje da se kolačić čuva u vašem računaru. Pogledajte kako možete da obrišete kolačiće ovdehttp://minecookies.org/cookiehandtering.\nUkoliko izaberete da blokirate sve kolačiće ili obrišete postojeće kolačiće sa vašeg hard diska i dalje ćete moći da čitate tekstove na www.mascus.rs , međutim, verovatno neke funkcije i servisi neće raditi besprekorno zato što zahtevaju da vebsajt zapamti izbore koje napravite.\n3. Lični podaci\n3.1 Šta su lični podaci?\nLični podaci su oni za koje zas pitamo o vašim ličnim i korisničkim informacijama, kada koristite određene mogućnosti vebsajta. Nikada ne skupljamo lične podatke osim u slučaju da nam obezbedite informacije prilikom registracije, prijavljivanja za događaj, kupovine proizvoda, prijavljivanja na mailing listu, takmičenja ili ankete itd. To su primarno informacije o vašem imenu, adresi, poštanskom broju, emailu, polu i godinama, ali takođe može biti u formi o interesovanjima, znanju o internetu itd. Sakupljeni podaci neće biti prodati trećoj strani.\n3.2 Upotreba ličnih podataka\nLični podaci se primarno koriste da kompletiraju kupovinu ili servis za koji su podaci vezani. Dalje, podaci će biti korišćeni da se stekne bolje znanje o vama i ostalim korisnicima vebsajta. Korišćenje podataka može uključivati ankete i analize vezane za poboljšanje proizvoda, usluga i tehnologija i pregleda sadržaja i reklama koje ciljaju vaša interesovanja i hobije.\nUkoliko ste pristali da primate direktne reklame kao što je mailing lista, dogovori itd, možemo koristiti sakupljene podatke da ciljamo reklame koje dobijate preko telefona, pisama ili elektronskih medija.\nMolimo vas zapamtite to da sve informacije koje nam pružite – uključujući lična identifikaciona dokumenta – na javnom forumu kao što je online debata, nije uključena u ovu politiku privatnosti i može biti pregledana od strane treće strane koja nije u vezi sa Mascusom. Zato, preporučujemo da pažljivo razmislite o informacijama koje ćete dati na takvim forumima.\n3.3 Zaštita ličnih podataka\nPrema aktu o zaštiti ličnih podataka vaše informacije će biti čuvane sigurno i poverljivo. Čuvamo date informacije na računarima sa ograničenim pristupom. Pristup tim kompjuterima je ograničen kontrolnom osoblju i naša sigurnost je kontrolisana kao trajan proces da odlučimo da li se našim podacima pravilno upravlja i odluči da li su vaša prava kao korisnika za vaš račun. Međutim, ne možemo garantovati 100 procentnu sigurnost zbog transfera podataka na internetu.\nOvo znači da postoji rizik da drugi dobiju nezakonit pristup vašim informacijama kada se podaci šalju i elektronski skladište.\nBudite obazrivi da nam dajete informacije na sopstveni rizik.\nU meri u kojoj lične informacije lične podatke čuvamo imate prava – prema aktu o zaštiti ličnih podataka – da budete informisani o informacijama koje mogu dovesti do vas. U slučaju pojave da je informacija ili podatak o vama netačna ili pogrešna, imate pravo da te podatke ispravite, obrišete ili blokirate.\nMožete kada hoćete da napravite prigovor na linjenicu da se informacija o vama procesuira. Takođe, možete u svakom trenutku poništiti svoju saglasnost. Imate mogućnost da se žalite u vezi tretmana vaših informacija ili podataka o vama.\n3.4 Promene tokom procesuiranja ličnih podataka\nBrz razvoj interneta izaziva promene u našem procesuiranju ličnih podataka koje su neophodne. Zato zardžavamo pravo da ažuriramo i promenimo procedure vezane za procesuiranje ličnih podataka. U tom slučaju mi naravno ispravljamo datum ’’poslednjih promena’’ na dnu stranice. U slučaju značajnih promena mi ćemo vam dati do znanja u vidu vidljive poruke na našem vebsajtu.\nUkoliko imate pitanja slobodno kontaktirajte Mascus:


Menadžer Vesić - Safeta Biševac - Dnevni list Danas\nPočetna » Kolumne » Safeta Biševac » Menadžer Vesić\nDa nastavim gde sam juče stala. Prema kladionici Mocart, kvota da će Beograd dobiti gradonačelnicu Irenu Vujović iznosi 2,5.\n0Piše: Safeta Biševac 06. februara 2018. 17.00\nSledi gradski menadžer Goran Vesić sa kvotom tri, treći je gradonačelnik Siniša Mali sa 3,5. Opozicioni kandidati značajno zaostaju. Jeste da je još rano, videćemo kako će ko proći na izborima, ali može li gradski menadžer da avanzuje na mesto gradonačelnika? Zašto da ne. Ukoliko se kockice slože i predsednik aminuje.\nZa razliku od relativno nepoznate Irene Vujović, Goran Vesić je prilično poznat na političkoj sceni Srbije. Mada je uglavnom bio pozadinski aktivista. Vesića se sećam još iz devedesetih, kada je bio blizak saradnik tadašnjeg predsednika DS Zorana Đinđića. Nije se Vesić libio da organizuje lepljenje plakata, skupove DS, donosi saopštenja DS u redakciju Naše borbe… Đinđić je uvek hvalio Vesićevu vrednoću, a novinari su se često žalili na njegovo grubo ophođenje. Novinari koji su svojevremeno pratili DS, tvrde da je Vesić imao značajnu ulogu u brojanju glasova na izbornim skupštinama DS, na kojima je Đinđić pobedio protivkandidate. Tada je lansirana i kletva „Da bog da ti Vesić brojao glasove“. Ima i regionalno iskustvo, jer je bio angažovan i u kampanjama Mila Đukanovića. Priča mi tako kolega da je Vesić bio pionir anti kampanje na ovim prostorima. „Napravio Vesić hiljade velikih nalepnica „Glasajte za Moma“ koje su lepili po šoferšajbnama. Mogao si da skineš nalepnicu, ali je lepak ostajao na staklu. Svi zamrzeli Moma. Milo dobio izbore“.\nVesić je primer kako se u jednoj stranci kreće skoro od nule, vredno radi i napreduje do značajnih pozicija. U međuvremenu i stranke mogu da se promene. Kome se to ne sviđa ili imaju etičko-stilske zamerke, nek se sete one Đinđićeve: „Kome je do morala….“ Napredovao je, ali je ostao isti u ophođenju prema novinarima. „Ako hoćete da se raspravljate učlanite se u stranku i onda se kandidujte“, poručio je nedavno novinarki N1. Da li će Vesić posle godina vrednog rada za različite stranke, zauzeti faktički treću-četvrtu funkciju po značaju? Zaslužuje li Beograd Vesića i obrnuto? Videćemo 4. marta.


Mama,hoćemo nešto da pravimo: Sladoled od smrznutih banana\nSladoled od smrznutih banana\nSkoro sam negde videla ovu straaašno jednostavnu ideju za zdraviji sladoled od banana,ali ne znam gde...Ali recept sam zapamtila.\nŠto zrelije i sladju banane iseckati na kolutove,poredjati na poslužavnik i staviti u zamrzivač na par sati.Zamrzute kolutove ubaciti u multipraktik (sečivo za seckanje luka) i mutiti dok se ne dobije fini,kremasti sladoled-cela filozofija,bez dodavanja šećera.\nMi smo posle podelili na četiri dela, jedan smo ostavili samo od banana,a u druge dodali malo malina,malo kakaa i malo putera od kikirikija.\nOstalo je uživancija...\nPosted by Marija at 12:26 PM\nNeda July 1, 2012 at 12:13 AM\npckristina July 1, 2012 at 2:58 AM\nUh, ovo moramo da probamo :) Hvala na ideji!\nPlantPlus July 1, 2012 at 3:30 AM\nKao i uvek, odlicna ideja!\nMarija July 4, 2012 at 8:20 PM\nNema na čemu ;-) Posle par dana degustiranja utisci:najobičniji je samo od banane(što moja mama kaže otužan),dok malina,kakao i kikiriki puter nerešeno


Predmet Blaškić, najnovije informacije | Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju\nPredmet Blaškić, najnovije informacije\nHaag, 11. jun 1997.\nPretresno vijeće I nalaže opšte zaštitne mjere za svjedoke. Pretresno vijeće I odlučuje o Izmijenjenoj optužnici.\nPretresno vijeće I, u sastavu sudija Jorda (predsjedavajući), Li i Riad, donijelo je 6. juna i 23. maja 1997. godine dvije odluke u predmetu Blaškić: prva se odnosi na zaštitu svjedoka, a druga na Izmijenjenu optužnicu.\nZaštitne mjere za svjedoke\nVijeće je 6. juna 1997. odlučilo po zahtjevima koje je podnijelo tužilaštvo.\n1. Vijeće je odbacilo zahtjev tužilaštva za sprovođenje istrage, podnijet nakon objelodanjivanja identiteta i izjave jednog svjedoka (Stipe Mesić) u dvjema hrvatskim novinama, na osnovu toga što "dotičnom svjedoku nisu bile izrečene nikakve zaštitne mjere" i da "bilo bi izuzetno teško utvrditi ko je odgovoran za to objelodanjivanje".\n2. Što se tiče zaštitnih mjera za svjedoke uopšte, Vijeće je naložilo da odbrana "ne objelodanjuje javnosti i medijima imena svjedoka koji prebivaju na teritoriji bivše Jugoslavije ili bilo kakve informacije na osnovu kojih bi oni mogli biti identifikovani, izuzev ukoliko je to apsolutno neophodno za pripremanje odbrane".\n3. Kao "dodatne mjere", Vijeće je objema stranama u postupku, odnosno tužilaštvu i odbrani naložilo sljedeće:\n- "da vode zapisnik u kojem će stajati ime, adresa i pozicija svake osobe kojoj je dostavljen primjerak izjave svjedoka, kao i datum kada je dostavljena i da ovaj zapisnik dostave Pretresnom vijeću kad god to Vijeće bude zahtijevalo";\n- "da upute one osobe koje su primile primjerke izjava da ih ne umnožavaju, pod prijetnjom sankcija za nepoštovanje Međunarodnog suda, te da ih vrate čim više ne budu više potrebne".\nKonačno, Vijeće je zahtijevalo od obje strane u postupku da "provjere da se te osobe striktno pridržavaju gore navedenih naloga".\nOdlukom od 23. maja 1997. godine Pretresno vijeće je riješilo po zahtjevu odbrane podnijetom 2. maja 1997. godine. U svom zahtjevu, imajući u vidu da "Optužnica [koju je tužilaštvo izmijenilo i podnijelo 25. aprila] nije u saglasnosti sa nalogom Pretresnog vijeća [od 4. aprila 1997. godine] u nekoliko bitnih pogleda", odbrana je zahtijevala od Vijeća da odbaci Izmijenjenu optužnicu. (Vidi Saopštenje za javnost 189).\nVijeće je odbacilo zahtjev odbrane, ali je zaključilo da neke od izmjena koje je tužilaštvo unijelo u Optužnicu "nisu u skladu" s prethodnom odlukom Vijeća. Međutim, "iz želje da suđenje počne bez nepotrebnog odlaganja", Vijeće je odlučilo da ne odobri tužilaštvu dodatno vrijeme kako bi ispunilo svoje obaveze koje još uvijek nije ispunilo. Vijeće je zaključilo: "Tokom suđenja, odbrana će imati mogućnost da ospori prihvatljivost dokaza koji se odnose na izmjene optužnice koje Pretresno vijeće možda nije odobrilo".\nVijeće, koje je razmotrilo izmjene koje je tužilaštvo unijelo u optužnicu u svjetlu odluke od 4. aprila (Vidi Saopštenje za javnost 175), pristupilo je ovom problemu iz tri koraka:\n1. Izmjene koje su u saglasnosti s odlukom\nU vezi sa sljedećim tačkama, Vijeće je smatralo "da je tužilaštvo zadovoljilo zahtjeve sudija" i odbacilo navode odbrane da "Optužnica sadrži nove činjenične navode čije iznošenje nije odobreno niti zatraženo u nalogu".\nŠto se tiče vremena i mjesta navodnih zločina:\n- kvalifikativni prilozi koji označavaju približnost ('uključujući, ali ne samo', 'između ostalog' i 'otprilike'), koje je Vijeće smatralo isuviše nejasnim su izbačeni;\n- imena sela u opštinama Vareš, Žepče, Duvno, Stolac, Mostar, Jablanica, Prozor, Čapljina, Gornji Vakuf, Novi Travnik, Travnik, Kreševo i Fojnica su dodata u paragrafu 1 i 5.2, "što čini lokacije na kojima su navodni zločini počinjeni preciznijim";\n- uvođenje nove kategorije povreda počinjenih protiv civilnog stanovništva "prisilno premještanje civila", i detalji dodati u paragrafu 6.6 o tom pitanju, su, prema Vijeću, u skladu s njegovom odlukom;\n- Vijeće takođe smatra da su preciziranje navoda u vezi s mjestima na kojima su se desili navodni zločini dodati u paragrafima 12 i 14, i "nabrajanje lokacija i unošenje datuma kada su uništavanja počinjena" u tačku 14 (prethodno 12) u vezi s uništavanjem vjerskih i obrazovnih institucija u skladu s njegovom odlukom;\nŠto se tiče pravne karakterizacije navedenih zločina, Vijeće je zaključilo da su reference na Dodatni protokol I Ženevskih konvencija iz 1949. godine u tačkama 3 i 4 u skladu s njegovom odlukom od 4. aprila.\n2. Izmjene koje nisu u saglasnosti s odlukom\nU vezi s ulogom optuženog u navedenim zločinima, u skladu s vidovima odgovornosti iznesenim u članu 7.1 (neposredna odgovornost nadređenog) i 7.3 (posredna odgovornost nadređenog) Statuta Međunarodnog suda, Vijeće je konstatovalo da tužilaštvo "samo ponavlja formulaciju članova 7(1) i 7(3) bez pružanja bilo kakvih daljih detalja o navodnim djelima u smislu koji vid odgovornosti povlače za sobom".\nSmatrajući da "u ovoj fazi postupka, ne treba odobriti dodatno vrijeme tužilaštvu kako bi dalje izmijenilo optužnicu", Vijeće zaključuje: "Iz tog razloga, Pretresno vijeće neće propustiti da povuče sve pravne posljedice na suđenju o mogućem potpunom ili djelimičnom propustu tužilaštva da ispuni svoje obaveze u onoj mjeri u kojoj je to neispunjene, između ostalog, onemogućilo optuženom da pripremi odbranu u skladu s članom 21 Statuta i principima navedenim u ovoj odluci Vijeća".\n3. Nova tačka 2\nTužilaštvo je u Drugoj izmijenjenoj optužnici dodalo i jednu novu tačku "razaranje koje nije opravdano vojnom nuždom", koju je odbrana osporila (Vidi Saopštenje za javnost 189).\nVijeće je, konstatujući da je "[u] nedostatku bilo kakvih činjeničnih navoda koji bi potkrijepili [ovu tačku] (...), ova tačka je nova", smatra da stoga "može samo uputiti tužilaštvo na sudiju koji je potvrdio optužnicu, osim ako smatra da se ova tačka može pokriti formulacijom i sadržajem tačaka 3 i 4".


Irineja sahranjuju u odeždi koju je čuvao 38 godina! Skromnu imovinu ostavio rođacima i crkvi - mediji.net\nPatrijarh srpski Irinej danas će biti sahranjen u svečanoj odeždi, koju je za tu priliku kupio pre tačno 38 godina.\nKao episkop niški on je davne 1982. godine napisao testament i odabrao prigodnu odeždu, koju je želeo da mu obuku kada se upokoji. Tada nije ni slutio da će kroz neko vreme postati poglavar SPC.\nMeđutim, kako saznajemo, tu odeždu je poneo kada je 2010. iz Niša prešao u Beograd i bez obzira na to što je deset godina sedeo na tronu SPC, nije kupovao novu. Ni svoj tadašnji testament, kažu naši izvori, u međuvremenu nije mnogo...\nZbog najavljenih novih mera Kriznog štaba za borbu protiv koronavirusa, kojim je predviđeno skraćenje radnog vremena većine uslužnih delatnosti do 17 sati, a vikendom i potpuna zabrana rada, ispred Ministarstva finansija u toku je protest ugostitelja, turističkh vodiča, "event" industrije, ali i...\nSlede Novi Sad sa 411, Kragujevac sa 351, Niš 253, Pančevo 228, Kraljevo 221


Članak je filtriran: Juni 2015\nNaslovnica Fudbal Košarka Tenis Rukomet Eurobasket MIX Mlade nade Tip dana Tifo scena Servisi Nagradna igra Članak je filtriran: Juni 2015\tPriključi se za RSS feed\n30 Juni 2015\tSerie A\nLegendarni Crespo dobio trenerski posao\tTwitterLegendarni bivši argentinski fudbaler Hernan Crespo dobio je prvi trenerski posao. Od sada će Crespo voditi italijanskog drugoligaša Modenu.\nBivši napadač Milana, Intera i Chelseaja je već imao trenerski angažman ali je trenirao mladi tim Parme koja je bankrotirala, što je upravo i razlog odlaska Crespa.\n"Modena potvrđuje Crespa kao trenera. On je potpisao na jednu godinu s opcijom produžetka na još jednu", stoji u službenom saopštenju Modene.\nModena je prošle godine završila na 18. mjestu Serie B.\nViše...\t30 Juni 2015\tTransferi\nZvanično: Bh. reprezentativac novi igrač Empolija!\tTwitterMladi reprezentativac Bosne i Hercegovine, Rade Krunić zvanično je postao igrač italijanskog prvoligaša, ekipe Empolija, što je rečenicom: "Snovi postaju stvarnost", objavljenom na facebooku i potvrdio.\nKrunić je bio doveden u vezu sa Crvenom zvezdom i Udineseom, ali je završio u Empoliju. Mladi vezista (21) potpisao je ugovor sa Empolijem, a klub iz Serie A potvrdio je informaciju da je svoje redove pojačao bivšim igračem Donjeg Srema, Borca i Verone, ali je i igrač lijepo vijest podijelio sa javnošću preko facebook profila, rečenicom: "Od danas i zvanično! Potpisao ugovor za Empoli Italija, Seria A, snovi postaju stvarnost".\nTako je još jedan bh. reprezentativac u Ligama petice, tj. u najjačem fudbalskom takmičenju u Italiji.\nAndrea Pirlo odlazi, ali će opet igrati u Evropi!\tTwitterDugogodišnji veznjak Juventusa, Amdrea Pirlo, bit će za par dana predstavljen kao novi fudbaler ekipe iz MLS-a, New York Cityja. Godinu dana prije isteka ugovora, napustit će Juventus, ali to nije kraj ere.\nNaime, prema navodima ESPN-a, postoji vrsta dogovora sa Amerikancima da se u januaru vrati u Juventus i odigra nekoliko mjeseci za Staru damu. To će mu pomoći da ostane na oku Conteu pred Evropsko prvenstvo, kada bi trebalo da se oprosti od reprezentativnog dresa.\nTakva vrsta dogovora nije nova, jer je Beckham dva puta dolazio u Milan po završetku MLS sezone u decembru, isto je uradio Lampard, ali je on ostao do kraja prvenstva. Takav se rasplet očekuje i kada je u pitanju Stiven Gerrard, koji bi u zimskom prelaznom roku mogao ponovo obuči dres Liverpoola.\nLiverpool u lovu na napadača\tTwitterZbog vjerovatnoće da će Mario Balotelli napustiti Liverpool a i zbog nestašice sa napadačima, klub iz Liverpoola krenuo je u potragu za napadača.\nKako saznaje londonski list Metro, potencijalna pojačanja su Gonzalo Higuain i Mario Gomez.\nHiguain se trenutno nalazi u Napoliju, a Gomez se nakon dužeg oporavka nalazi u dresu Fiorentine.\nPrava borba oko Arde Turana\tTwitterPrava borba nastala je oko igrača Atletica Madrida, Ardu Turana koji bi trebao potpisati za PSG ili Manchester United ovog ljeta.\nPrema pisanju lista DHA, Turanov agent Ahmet Bulut će se ove sedmice sastati sa predsjednikom PSG-a Nasserom Al-Khelaifijem, dok Daily Star ima drugačije informacije...\nTurčin bi najradije želio u Chelsea, iako je za njega dobro zagrizao United koji je spreman ponuditi 41 milion eura., piše Daily Star.\nLazio prati zaboravljenog Brazilca\tTwitterPrema pisanju lista Various, italijanski Lazio sprema ponudu za pomalo zaboravljenog Brazilca, Pata.\nPato je napustio Italiju kada je 2013. godine otišao u domovinu, tačnije u Corinthians. Pato trenutno igra u Sao Paulu, a Lazio je za njega spreman izdvojiti 10 miliona eura.\n25-godišnjak, prema sajtu transfermarkt vrijedi oko 11 miliona eura, tako da je ponuda Lazija sasvim pristojna za povremenog reprezentativca Brazila.\nViše...\t30 Juni 2015\tEvropska liga\nKokot: Nema opuštanja (VIDEO)\tTwitterŽeljezničar je pobjedom na Malti protiv Balzana rezultatom 2-0 započeo svoju ovogodišnju avanturu, a partijom je bio zadovoljan i Željin igrač Zoran Kokot.\n"Nismo mnogo znali o protivniku. Da nam je neko prije utakmice ponudio dva razlike sigurno je da bismo to prihvatili. Pokazali smo da smo dosta kvalitetnija ekipa i da ćemo na Koševu potvrdi ovih 2:0 i da prođemo u drugi krug", rekao je Kokot i dodao:\n"Svi igraju danas fudbal, nećemo se opuštati i nadam se da ćemo istrčati u najjačem sastavu da potvrdimo ovu pobjedu danas i da prođemo u naredni krug takmičenja".\nBajić: Ostaje žal za hat-trickom (VIDEO)\tTwitterNajbolji igrač u pobjedi Željezničara nad Balzanom u prvom pretkolu Evropa lige je bio dvostruki strijelac Riad Bajić.\nOtvorili smo dobro utakmicu. Postigli smo rano pogodak s penala i nakon toga je bilo sve lakše, išlo je sve u našu korist. Nakon što smo postigli drugi gol priveli smo lagano utakmicu kraju i ostvarili smo ono po što smo došli. Očekujemo sada revanš na Koševu", rekao je Bajić.\nTrener Balzana: Sudija je bio naklonjen Željezničaru\tTwitterNakon poraza Balzana od Željezničara, Oliver Spiteri trener malteškog kluba je izjavio da je sudija bio naklonjen gostima iz Bosne i Hercegovine.\n"Znali smo snagu protivnika. Znali smo da su obavili dobre pripreme, znali smo sve o njima, proučavali smo njihovu igru. Ipak, smatram da je sudija bio velikodušan kod penala. Smatram da utakmica nije bila nervozna, ali je nam je on za prvih pet startova dao četiri žuta kartona", rekao je Spiteri.\nSpiteri je najavio i veliku borbu njegovog tima u Sarajevu.\n"Biće teško s obzirom na na snagu protivnika, ali za sljedeću utakmicu ćemo imati 3-4 igrača više. Treba biti realistican u fudbalu, ali ćemo se i u Sarajevu boriti kao što smo to danas radili u drugom poluvremenu", istakao je Spiteri.\nOdović: Ništa još nije gotovo\tTwitterEkipa Željezničara je slavila na gostovanju kod Balzana sa 2-0, u okviru prvog kola kvalifikacija za Evropsku ligu, a strateg Plavih upozorava da još ništa nije gotovo.\n"Meni je drago da su se neka moja razmišljanja obistinila. Mi smo u ranoj fazi priprema i za tu fazu mislim da smo odigrali jako dobro. Dopustili smo neke prilike protivniku, a nismo morali. Mislim da smo imali i neke situacije s viškom igrača gdje nismo bili ozbiljni u završnici. Možemo biti zadovoljni rezultatom, ali moramo biti ozbilnji i u Sarajevu", rekao je Odović i dodao:\n"Blagojević je ciljano dovedeno pojačanje. On se odlično uklopio u ekipu. Naravno, on može biti i puno konkretniji. U revanšu možemo očekivati neke nove igrače u protivničkoj ekipi, ali i rezultat je takav da moramo ozbiljno pristupiti utakmici. Očekujem da ćemo u Sarajevu odigrati još jednu dobru utakmicu i nadam se prolasku u sljedeće pretkolo", naglasio je Odović.


Bračni par Mijatović iz Šušnjara - poljoprivreda glavni izvor prihoda\n11/07/2018 | 18:18 ⇒ 21:22 | Autor: RTRS\nU Republici Srpskoj broj zaposlenih se iz godine u godinu povećava; 2017. bila je rekordna po broju zaposlenih, a samo od početka ove godine sa evidencije Zavoda za zapošljavanje posao je dobilo oko 20 hiljada ljudi. To je rezultat Akcionog plana zapošljavanja, ali i programa samozapošljavanja u raznim oblastima. Evo priče o dvoje ljudi, kojima je poljoprivreda postala glavni izvor prihoda.\nAleksandar i Snježana iz Šušnjara žive u selu. Poljoprivredom su se bavili oduvijek, ali im to nije bila osnovna djelatnost, jer pokretanje poljoprivrednog gazdinstva košta.\nIspočetka su proizvodili jagode, ljekovite biljke, gajili i ovce, ali većih rezultata nije bilo. Onda su čuli za Vladin program, koji im je dao vjetar u leđa.\n"2013. godine se pojavio program samozapošljavanja mladih agronoma, u Ministarstvu poljoprivrede. To je bila prilika za nas, jer nismo imali novca da pokrenemo nešto ozbiljnije ovdje na imanju. Odlučili smo se za taj korak, ušli smo u tu priču, ja sam napustio posao u privatnoj firmi i okrenuo se ovome što mislim da najbolje znam", kaže Aleksandar Mijatović iz Šušnjara.\nDanas imaju devet krava, oko stotinu koka nosilja, baštu na oko 12 hektara zemljišta. Domaća jaja, sir, mlijeko i povrće prodaju tu, na kućnom pragu. To što imaju, prave s ljubavlju, pa kvalitet, kažu, ne izostaje.\nVideo pogledaje i na našem Јutjub kanalu:\n"Ovaj dio ovdje je mliječna mast, ili pavlaka. To je domaće, punomasno mlijeko, i to je ono što nema kod industrijskog mlijeka i kod mlijeka krava koje se hrane svim i svačim", dodaje on.\nPrimjera poput bračnog para Mijatović ima još, jer je Vlada Srpske kroz različite projekte zapošljavanja i samozapošljavanja izdvojila znatan iznos novca. Agrarni budžet povećan je sa 60 na 71 milion maraka, a u posljednjih pet godina poljoprivrednicima je isplaćeno više od 500 miliona, što je oko 480 maraka po hektaru registrovanih poljoprivrednih površina.\nU narednom periodu biće izdvojeno 12, 1 miliona maraka za zapošljavanje više od dvije hiljade radnika u Srpskoj, dogovoreno je na sjednici Zavoda za zapošljavanje sa premijerkom i resornim ministrom, a najavljene su i druge mjere.\n"Naša je namjera da idemo uzlaznom linijom, što znači da svake godine imamo sve više zaposlenih i da sprovodimo program", rekla je predsjednica Vlade Republike Srpske Željka Cvijanović.\nA brojne mjere, u cilju jačanja realnog sektora i rasterećenja privrede, dovele su do poboljšanja stanja u privredi.\nPodrška novom zapošljavanju u realnom sektoru kroz program Svjetske banke i reforma Zavoda za zapošljavanje neke su od novijih. Da Vladin Akcioni plan daje dobre rezultate, svjedoče i brojke.\nKroz različite projekte, broj lica na evidenciji nezaposlenih je smanjen. Od početka godine zaposleno je više od 20 hiljada ljudi - 9,7 odsto više nego lani.\nProšla godina bila je rekordna po broju zaposlenih – više od 260 hiljada, ali i nezaposlenih, koji je bio na najnižem nivou od kada se mjere makroekonomski pokazatelji.\n"Mi smo partneri sa realnim sektorom i podstičemo poslodavce da budu ti koji će omogućiti zapošljavanje. Mi smo ti koji će im staviti na raspolaganje novac, za šta je služio program Svjetske banke. Razgovarali smo danas i kako spriječiti spekulacije prilikom zapošljavanja", dodala je Cvijanovićeva.\nReagujući na tvrdnje SDS-a da je inicijativa lidera te stranke Vukote Govedarice o podsticaju za proizvodnju pšenice način da se unaprijedi položaj ratarske proizvodnje, iz resornog ministarstva podsjećaju da je Vlada u te svrhe izdvojila podsticaje u iznosu oko 500 maraka po hektaru: To je najbolje u odnosu na zemlje okruženja i u potpunosti zadovoljava ratare, navode u Ministarstvu.


2002/03/28 12:45 Posle Solane - samo u naturi\nTHU, 28 MAR 2002 12:45:06 GMT\nSlovenija vs. Italija\nPosle Solane - samo u naturi\n�ekanje u evropskom predvorju na �lanstvo u EU moglo bi da postane mu�no kako za Sloveniju, tako i za Hrvatsku. To znaju pripadnici italijanske desnice i optanti koji prema navodima italijanske �tampe ra�unaju da povrate vlasni�tvo nad najmanje 5.000 nekretnina u Sloveniji.\n"Slovenija je otplatila svoj dug Italiji," odlu�no je izjavio slovena�ki ministar spoljnih poslova Dimitrij Rupel na konferenciji za �tampu priredjenoj kako bi doma�a i inostrana javnost bile obave�tene o isplati poslednje rate duga za konfiskovanu i oduzetu imovinu italijanskih "optanata" (posle zavr�etka Drugog svetskog rata) u visini od oko 57 miliona dolara. Isplata duga regulisana je medjunarodnim sporazumima sklopljenim izmedju Jugoslavije i Italije. Prvu ratu tog duga uplatila je jugoslovenska vlada na �ijem je �elu tada bio Ante Markovi�, a posle raspada SFRJ dug je preuzele Slovenija. �to nije spre�ilo diplomatske zaplete - Italija je u ime >bitno promenjenih okolnosti< tra�ila poni�tavanje ugovora �iju je valjanost potvrdila diplomatskom notom svega nekoliko meseci ranije.\n"Bitno promenjene okolnosti" zna�ile su da zvani�ni Rim u ime gradjana Italije koji su nekada �iveli na tlu sada�nje Slovenije zahteva vra�anje nekretnina "u naturi". Slovenija je popustila posle tri godine cenkanja i pod patronatom evropskog medijatora u re�avanju spora (u liku Havijera Solane) prihvatila "�panski kompromis". Kompromis je za Sloveniju zna�io ogromnu prekretnicu, po�to predvidja mogu�nost kupovine nekretnina od strane onih gradjana dr�ava Evropske Unije koji su bar tri godine boravili u Sloveniji.\nItalija, medjutim, uprkos "kompromisu" koji je notiran i u slovena�ko-evropskom sporazumu o pridru�enom �lanstvu sa EU, nikada nije pristala da od Slovenije preuzme ugovorenu od�tetu. Deo krivice za takvu situaciju pada na ple�a diplomatije Slovenije i Hrvatske, �iji su zvani�nici u euforiji posle osamostaljenja tvrdili (poput nekada�njeg i aktuelnog slovena�kog ministra spoljnih poslova Dimitrija Rupela) da su spremni da pregovaraju "o svemu, samo ne o granicama". Kamen spoticanja je predstavljala i "unutra�nja" podela nekada celovitog duga izmedju Hrvatske i Slovenije; novim dr�avama je trebalo vi�e od tri godine da se dogovore o medjusobnoj podeli duga koji je prethodno overila SFRJ. Tako su Slovenija i Hrvatska tek 4. jula 1994. godine izmenile note u kojima je preciziran dogovor o podeli, �ime je Sloveniji pripalo 62 odsto duga (od 93 miliona dolara, po�to je 17 miliona dolara ve� bilo ispla�eno od strane SFRJ), a Hrvatska je preuzela ostalih 38 odsto (oko 35 miliona dolara) duga. Slovenija je u medjuvremenu, sve kako bi dokazala predanost u ispunjavanju svojih obaveza, otvorila kod Dresdner banke u Luksemburgu poseban ra�un i sve do ove godine redovno upla�ivala godi�nje rate. Stoga slovena�ki ministar spoljnih poslova zaklju�uje da Italija od sada pa nadalje "vi�e ne mo�e da se izgovara kako ne mo�e da naplati ugovoreni iznos duga".\nNa reakciju Italije nije trebalo dugo �ekati; pride - nije bila ni malo srda�na. Italijanski ministar za odnose sa parlamentom Karlo Djovanardi (Giovanardi) ocenio je gest Slovenije kao pozitivan korak, ali je dodao da uplatom duga to pitanje "nije okon�ano" i najavio da vlada Silva Berluskonija ne�e �uriti da podigne novac sa ra�una. �ta vi�e, Djovanardi obja�njava da je upla�eni novac samo "kamen�i� u mozaiku" u kome brojni slu�ajevi "nisu obuhva�eni sporazumom", zbog �ega ih prou�ava posebna komisija italijanskog ministarstva spoljnih poslova. Okon�anje afere spre�ava i �injenica da Hrvatska jo� nije otplatila svoj deo duga. Italijanski poslanici zato tra�e reviziju hrvatskog zakona o denacionalizaciji, a poslanik Nacionalnog savezni�tva Roberto Menia (ina�e iz Trsta) ka�e da ni�ta od toga "nije dovoljno" i da "Slovenci moraju da se poklone �rtvama komunizma". Da ovaj stav nije usamljen medju njegovim kolegama u parlamentu potvrdjuje razre�enje Renata Rudjera (Renatto Ruggiero) koji je izgubio ministarsko mesto zato �to je kao pro-evropski usmeren �ef italijanske "Farnesine" zastupao stav da "treba po�tovati potpisane ugovore".\nPoslednji verbalni dvoboji zvani�nika na relaciji Ljubljana - Rim u Sloveniji podgreva strah da dr�avu uo�i ulaska u Evropsku Uniju ponovo �ekaju pritisci i "�panski kompromisi". Otuda je Slovenija s dosta rezerve reagovala na pobedu desni�arske koalicije u Italiji. Potpis predsednika pobedni�ke stranke Forza Italia Silvija Berlusconija pod rezolucijom u kojoj se, na inicijativu predsednice istarskih "optanata" odnosno "ezula" Marucce Vasconove, zahteva od stare vlade da do predaje vlasti zamrzne "sve poteze, koji bi mogli da prejudiciraju pitanje pristupa Slovenije i Hrvatske Evropskoj zajednici", potvrdio je da su slovena�ka strahovanja bila opravdana.\nNajopasnije od svega jeste da nova italijanska administracija ulazak Slovenije i Hrvatske u pomenute institucije uslovljava novim izmenama postignutih dogovora odnosno "nadgradnjom" Osimskih sporazuma, potpisanih 1975. godine, kada je kona�no odredjena tada�nja jugoslovensko-italijanska granica. Osnovni zahtev Italije vezan je na imovinu nekada�njih optanata ili ezula, uglavnom pripadnika italijanske narodnosti, koji su posle Drugog svetskog rata, u skladu sa mirovnim ugovorom iz 1947. godine (a delimi�no i pod pritiscima) morali da izaberu ho�e li ili ne zadr�ati jugoslovensko odnosno italijansko dr�avljanstvo na teritoriji koja je pripojena Jugoslaviji (Primorska, Istra i Dalmacija). Oni koji su se tada odlu�ili za italijansko dr�avljanstvo bili su, u skladu sa re�enim mirovnim sporazumom, prisiljeni da napuste Jugoslaviju. Ve�ini italijanskih optanata (italijanski izvori govore o 350.000 �rtava ovog svojevrsnog "etni�kog �i��enja") tada�nje jugoslovenske vlasti oduzele su ili nacionalizovale imovinu. To je bio uzrok mnogih kasnijih sporova, ali i sporazuma koji su krunisani upravo 1975. godine sa potpisivanjem Osimskih sporazuma. Kasnije, 1983. godine, na osnovu tog sporazuma potpisan je i jedan poseban sporazum kojim se Jugoslavija obavezala da �e Italiji za oduzetu imovinu njenih gradjana platiti 110 miliona dolara od�tete u godi�njim ratama u visini od 8.461.538 dolara, a istovremeno bi italijanskim gradjanima bilo vra�eno jo� 179 nekretnina u naturi.\nVlada Ante Markovi�a isplatila je dve prispele rate 1990. i 1991. godine, ali je sa po�etkom raspada SFR Jugoslavije 1991. godine cela transakcija stala. Italija novonastalim dr�avama do dana dana�njeg, iako su one to tra�ile, ne �eli da dostavi broj ra�una na koji bi upla�ivale svoj dug. Naprotiv, po�to je ugovore svojevremeno zaklju�ila sa socijalisti�kom Jugoslavijom a ne sa Slovenijom ili Hrvatskom (u kojima kao i u svim ostalim postsocijalisti�kim dr�avama teku procesi denacionalizacije), Italija zahteva da se o ve� dogovorenim i potpisanim sporazumima jo� jednom pregovara kako bi, izmedju ostalog, privolela Sloveniju da vrati nacionalizovanu imovinu i italijanskim dr�avljanima koji su se odrekli jugoslovenskog dr�avljanstva. Italija je nekoliko godina javno uslovljavala razre�enje tog problema svojim pristankom na ulazak Slovenije i Hrvatske u Evropsku Uniju.\nSlovena�ka i hrvatska diplomatija su na apetite italijanske desnice odgovorile da sva pitanja, koja ponovo problematizuje zvani�na Italija, smatraju re�enim i da ne �ele nove rasprave. Novi italijanski zahtevi su, naime, razumljivi samo na prvi pogled. Medjutim, po�to je vrednost nacionalizovane italijanske imovine u SFRJ jednom ve� procenjena i medjunarodno-pravno valjano dogovoren na�in isplate, a od�teta delimi�no ispla�ena, prema mi�ljenju slovena�kog MIP-a problema jednostavno ne bi smelo biti. I to ne samo zbog ugovora sa biv�om SFRJ, nego i njegove potvrde - Italija je 31. jula 1992. godine izmenom nota sa slovena�kim ambasadorom Markom Kosinom potvrdila da ne odustaje od 46 ugovora koje je potpisala sa Jugoslavijom. Medju njima je i ugovor iz 1983. godine koji odredjuje da Italiji pripada samo nov�ana nadoknada za nacionalizovanu imovinu. Nije te�ko zaklju�iti da je Italija kasnije odlu�ila da prekr�i dogovor koji je potpisala i ponovo potvrdila '92. godine, jer ocenjuje da bi od novih dr�ava, u novim okolnostima, mogla da dobije vi�e nego �to je to bio slu�aj u pro�losti.\nJednostrano poni�tavanje potpisanih sporazuma ne samo da je velikim delom protivre�no odredbama medjunarodnog prava, ve� otvara i druga opasna pitanja. Recimo, ukoliko je mogu�e jednostrano poni�titi ugovor koji je deo Osimskih sporazuma o granici, za�to ne bi bilo mogu�e revidirati i pitanje italijansko-slovena�ke granice? Zatim, ukoliko Italija vi�e nije zadovoljna visinom od�tete sa kojom je bila zadovoljna do pre nekoliko godina, za�to bi onda Slovenija i Hrvatska morale biti zadovoljne, na primer, visinom reparacija koje je Italija morala da plati posle Drugog svetskog rata? I tako u nedogled. Jasno je da bi se time nestabilna gradja medjunarodnih ugovora, koji su preko pedeset godina uspevali da odr�e mir u tom delu Evrope, brzo sru�ila u bezdan iz koga ne bi bilo jednostavnog povratka. S druge strane, �ekanje u evropskom predvorju na �lanstvo u EU moglo bi da postane mu�no kako za Sloveniju, tako i za Hrvatsku. To znaju pripadnici italijanske desnice i optanti koji prema navodima italijanske �tampe ra�unaju da povrate vlasni�tvo nad najmanje 5.000 nekretnina u Sloveniji.


URA uputila inicijativu za izglasavanje nepovjerenja Vladi Crne Gore - BIGportal.ba\nGrađanski pokret URA uputio je u skupštinsku proceduru inicijativu za izglasavanje nepovjerenja Vladi Crne Gore, saopšteno je iz te partije.\nIz te partije su ocijenili da Crna Gora i njen politički život “više ne mogu da izdrže status “kvo”, te da je ova inicijativa test da li koncept manjinske vlade, koji su ranije predložili, ima većinu u parlamentu.\nAko se utvrdi da ova Vlada nema podršku, mi smo ponudili koncept manjinske vlade bez Demokratske partije socijalista i Demokratskog fronta svim poslanicima, i nadamo se da će se velika većina parlamenta prema tome odnijeti odgovorno i podržati takav koncept – ističe se u saopštenju.\nIz ove partije ističu da “neće simulirati procese, odugovlačiti i mrcvariti većinsku volju građana koji žele stabilnost, reforme i put ka EU”, te da je bilo očekivano da, nakon izglasavanja interpelacije tri ministra, i sam premijer Zdravko Krivokapić pokrene proceduru kojom bi se pokrenulo pitanje povjerenja Vladi.\nAli, pošto se to nije desilo, smatramo da se to pitanje mora riješiti – naveli su iz URA.\nKrivokapić je juče ocijenio da je manjinska vlada, koju predlaže dio parlamentarnih subjekata, prevara, ukazujući da je rješenje da se proširi rad vlade i poveća broj ministarstva.\nDemokratski front poručio je povodom ponude o formiranju manjinske vlade da nisu spremni za novi eksperiment, niti da se da mogućnost Demokratskoj partiji socijalista da donosi političke odluke vezane za izbornu volju građana.\nOpoziciona Demokratska partija socijalista saopštila je da će podržati svaku inicijativu koja treba da dovede do smjene sadašnje Vlade.