Živaljević: Moje prisustvo u Sobranju nije bilo tajno | Srbija News | Al Jazeera\nŽivaljević: Moje prisustvo u Sobranju nije bilo tajno\nGoran Živaljević tvrdi da je za boravak u Sobranju dobio odobrenje savjetnika za sigurnost predsjednika Makedonije (AP)\nBivši savjetnik za sigurnost u Ambasadi Srbije u Makedoniji Goran Živaljević negirao je tvrdnje stranke VMRO-DPMNE da mu makedonske institucije nisu dale odobrenje da uđe u parlament Makedonije tokom incidenta u Sobranju nakon održanih parlamentarnih izbora krajem aprila ove godine.\n“Moje prisustvo u Sobranju nije bilo ni tajno, ni skriveno. Moja misija nije bila niti tajna, niti nedobronamerna, a povrh svega, makedonske službe su bile upućene”, rekao je Živaljević za Tanjug, u prvom oraćanju javnosti od tih događaja.\nOn je istakao da je za boravak u Sobranju dobio odobrenje savjetnika za sigurnost predsjednika Makedonije Siniše Aleksovskog.\nVMRO-DPMNE negirao Vučića\n“Taj čovek je znao za razlog mog boravka tamo i o tome je bio obavešten. Moja misija tamo nije bila tajna i bila je dobronamerna u odnosu na bezbednost Makedonije, u kontekstu saradnje koju imamo sa bezbednosnim službama Makedonije”, naveo je Živaljević.\nKako je dodao, saopćenje VMRO-DPMNE namjerno preskače instancu predsjednika Republike.\n“Moje prijavljivanje za aktivnost te večeri, 27. aprila, bilo je usmereno na sam Kabinet predsednika i njegovog savetnika za bezbednost”, izjavio je Živaljević.\nMakedonski VMRO-DPMNE negirao je ranije u srijedu tvrdnje predsjednika Srbije Aleksandra Vučića da su pojedine makedonske institucije dale odobrenje Živaljeviću da uđe u parlament Makedonije tokom incidenta u Sobranju poslije održanih parlamentarnih izbora krajem aprila.\nVMRNO-DPMNE je tada bila vladajuća stranka.\nEK: Mirno riješiti sporna pitanja\nVučić je izjavio prije dva dana da su zaposleni u Ambasadi Srbije u Makedoniji povučeni na konsultacije nakon što je od nadležnih obavještajnih organa “dobijeno dovoljno dokaza o veoma ofanzivnom delovanju protiv organa i institucija Srbije”.\nMakedonski premijer Zoran Zaev je kazao da makedonska Vlada “nikada nije imala namjeru, niti je dala uputstva za izvršenje bilo kakvih kontraobavještajnih aktivnosti protiv ili na račun bilo koje susjedne zemlje, uključujući i Republiku Srbiju”.\nEvropska komisija ranije je pozvala Srbiju i Makedoniju da pokažu uzdržanost i mirno riješe sporna pitanja poslije povlačenja osoblja Ambasade Srbije iz Skoplja.\nVučić i Zaev: Nesuglasice riješiti dijalogom\nBez obzira na političke razlike, dvije zemlje će se boriti za unapređenje prijateljskih odnosa i stabilnost regije.\nVučić: Pokušaji da se Srbija uvuče u veću političku priču\nSrbija se pokušava prikazati kao glavni krivac i jedina crna tačka na Balkanu, smatra predsjednik Aleksandar Vučić.\nKontekst: Srpsko-makedonski odnosi\nJavnost u regiji još je bez zvaničnih informacija o tome koji su razlozi povlačenja osoblja Ambasade Srbije u Skoplju. Zvaničnici u Beogradu naveli su da imaju podatke o “ofanzivnom obavještajnom djelovanju protiv Srbije uz prisustvo stranog faktora”, ne pojašnjavajući detalje. Makedonska vlada kaže da ostaje posvećena izgradnji dobrosusjedskih odnosa sa Srbijom, ali i ostalim susjedima. […]


Одговор на: mogucnost trudnoce?\nПочетак › Forum › Kontracepcija i siguran seks › mogucnost trudnoce? › Одговор на: mogucnost trudnoce?\n29. августа 2016. у 10:23 #2731\nPostovani, imala sam odnose krajem juna ili pocetkom jula, posle sam dobila redovnu menstruaciju u julu, ali u avgustu mi kasni već 19 dana. Plašim se da nisam trudna? A pritom nemam nikakve simptome osim nadutosti koja me prati već 4,5 dana u donjem delu stomaka kod besike, pa malo panicim da mi nije porastao stomak.


Nenadić o anegdoti sa Sigurdsonom: „Treniraj kako ti kažem ili idi za Beograd na kafu i koka-kolu“ – Balkan-Handball.com\nHome / Evropa / Nenadić o anegdoti sa Sigurdsonom: „Treniraj kako ti kažem ili idi za Beograd na kafu i koka-kolu“\nPoslednja izmena: 26/04/2020\nJedan od najboljih igrača u evropskom rukometu već godinama unazad, Petar Nenadić (34), u podcastu Balkan-Handball.com govorio je o dva prelomna perioda u svojoj profesionalnoj karijeri, kada je na nagovor oca Velibora prihvatio ponudu da ode u danski Holstebro i trenutku dolaska u nemačku Bundesligu. Zvezda mađarskog Vesprema ispričao je i jednu anegdotu vezanu za njega i odnos sa tadašnjim trenerom u Fukse Berlinu, Islanđaninom Dagurom Sigurdsonom:\nU Danskoj sam dosta toga naučio. Drugi važan trenutak je odluka da dođem u Bundesligu. To su dva prelomna trenutka. Sećam se, bila je polusezona, došao sam na pripreme. Počeo sam super sezonu do novembra, a onda se ugasio, nestao sa mape što se kaže, iz nekih razloga. Došao sam na pripreme, kako to kod Nemaca ide, 5,6. januar, trebalo je da počnemo trening. U tom trenutku me zove Dagur, sećam se držao je neke novine u rukama. Udari me tim novinama po glavi i kaže „Slušaj imaš dve opcije. Da kreneš da treniraš onako kako sam ti pričao ili da se okreneš i odeš u svoj Beograd i piješ kafu i koka kolu“. Rekao mi je da treniram i da dođem popodne da mu kažem šta sam odlučio. Došao sam popodne i rekao mu „idemo po tvom“. i tako se sve okrenulo – rekao je Nenadić koji je u dresu Fukse Berlina osvojio DHB Kup, EHF Kup i dva puta IHF Super Gloub, uz sve to bio i najbolji strelac Bundeslige.\nPOGLEDAJTE CEO SERIJAL #OSTANIKODKUĆE\nDagur SigurdsonFukse BerlinPetar Nenadić\n← Prethodni članak IHF pomerio OI kvalifikacije za mart 2021\nNaredni članak → Velimir Petković o ukidanju baraža za SP 2021: Ovo nije fer, još osam meseci je ostalo do Prvenstva\nŠvalb „diže ruke“, Rajn Nekar Leven traži novog trenera\nHans Lindberg produžio ugovor sa Berlinom


Prognoza vremena za leto 2016. godine | Astro sajt\nHome Izbor Prognoza vremena Slider Prognoza vremena za leto 2016. godine\nPrognoza vremena za leto 2016. godine\nInfo Izbor , Prognoza vremena , Slider Edit\nIzgleda da nikad nije previše rano razmišljati o letu. Pa, kakvo će biti ono koje nam predstoji, kada je vreme u pitanju? Sudeći prema dugoročnoj prognozi meteorologa, odnosno klimatologa, možemo očekivati toplo i suvo leto 2016. godine. U julu i avgustu - bez većih padavina.\nZima, koja lagano ostaje iza nas, ostaće upamćena po tome što je bila izrazito blaga, da ne kažemo topla.\n"Odstupanje srednje sezonske temperature vazduha od normale bilo je u intervalu od dva do 3,5 stepeni Celzijusovih", kaže Smailagićeva "Količine padavina su bile u kategoriji prosečnih vrednosti. Karakteristika ove zime je da su se u više navrata smenjivali veoma topli s hladnim periodima. U tim epizodama prevazilaženi su i pojedini dosadašnji ekstremi. Sredinom februara na 12 stanica u Srbiji premašeni su apsolutni maksimumi temperature na mesečnom i sezonskom nivou" - rekla je Jasminka Smailagić, načelnica u Klimatskom sektoru Republičkog hidrometeorološkog zavoda, za "Večernje novosti".\nA kakvo nam vreme predstoji, u danima i nedeljama pred nama?\n"Do 21. marta, sve će se svesti u okvire očekivanih vrednosti", kaže Smailagićeva. "Proleće će najverovatnije biti u uobičajenim granicama. Od 1. marta do 31. maja očekuju nas prosečne temperature sa srednjom vrednošću od 11 stepeni za teritoriju Srbije. U Beogradu će biti za dva stepena toplije, a padavine u prosečnim količinama".\nNa osnovu poslednje sezonske prognoze našeg regionalnog klimatskog modela, Smailagićeva kaže da nas očekuje toplo i suvo leto.\n"Prosečna temperatura u našoj zemlji biće oko 21 stepen Celzijusov", kaže Smailagićeva. "U Beogradu se očekuje oko 23 stepena i više. Količina padavina bi trebalo da bude ispod prosečnih vrednosti", ističe ona za "Novosti".\nSezonska prognoza Republičkog hidrometeorolološkog zavoda\nAPRIL: Malo topliji i prosečno vlažan\nSrednja minimalna temperatura vazduha u aprilu imaće vrednosti iznad višegodišnjeg proseka, pri čemu će njena vrednost u proseku biti viša za oko 0.8ºS u odnosu na višegodišnji prosek. U Beogradu i široj okolini predviđa se vrednost aprilske srednje minimalne temperature vazduha od 9.3ºS.\nSrednja maksimalna temperatura vazduha u aprilu biće iznad višegodišnjeg proseka, sa vrednostima u proseku višim za oko 0.5ºS u odnosu na višegodišnji prosek. U Beogradu i široj okolini srednja maksimalna temperatura vazduha tokom aprila biće oko 19.0ºS.\nSrednja količina padavina tokom aprila biće u granicama višegodišnjeg proseka sa vrednostima u proseku višim za oko 1 mm u odnosu na višegodišnji prosek. U Beogradu i široj okolini srednja aprilska količina padavina iznosiće oko 56 mm.\nMAJ: Prosečno topao i vlažan\nSrednja minimalna temperatura vazduha u maju imaće vrednosti u granicama višegodišnjeg proseka, pri čemu će njena vrednost u proseku biti viša za oko 0.2ºS u odnosu na višegodišnji prosek. U Beogradu i široj okolini predviđa se vrednost majske srednje minimalne temperature vazduha od 13.2ºS.\nSrednja maksimalna temperatura vazduha u maju biće u granicama višegodišnjeg proseka, sa vrednostima u proseku nižim za oko 0.4ºS u odnosu na višegodišnji prosek. U Beogradu i široj okolini srednja maksimalna temperatura vazduha tokom maja biće oko 23.6ºS.\nU većem delu Srbije srednja količina padavina tokom maja biće u granicama višegodišnjeg proseka sa vrednostima u proseku nižim za oko 1 mm u odnosu na višegodišnji prosek, dok u Vojvodini ima izgleda da srednja majska količina padavina bude bude malo iznad višegodišnjeg proseka sa vrednostima u proseku višim za oko 5 mm u odnosu na višegodišnji prosek. U Beogradu i široj okolini srednja majska količina padavina iznosiće oko 51 mm.\nJUN: Topliji i prosečno vlažan\nSrednja minimalna temperatura vazduha u junu imaće vrednosti iznad višegodišnjeg proseka, pri čemu će njena vrednost u proseku biti viša za oko 0.6ºS u odnosu na višegodišnji prosek. U Beogradu i široj okolini predviđa se vrednost junske srednje minimalne temperature vazduha od 16.3ºS.\nSrednja maksimalna temperatura vazduha u junu biće iznad višegodišnjeg proseka, sa vrednostima u proseku višim za oko 0.8ºS u odnosu na višegodišnji prosek. U Beogradu i široj okolini srednja maksimalna temperatura vazduha tokom juna biće oko 27.2ºS.\nSrednja količina padavina tokom juna biće u granicama višegodišnjeg proseka sa vrednostima u proseku nižim za oko 3 mm u odnosu na višegodišnji prosek. U Beogradu i široj okolini srednja junska količina padavina iznosiće oko 90 mm.\nJUL: Prosečno topao i suvlјi\nSrednja minimalna temperatura vazduha u julu imaće vrednosti iznad višegodišnjeg proseka, pri čemu će njena vrednost u proseku biti viša za oko 0.5ºS u odnosu na višegodišnji prosek. U Beogradu i široj okolini predviđa se vrednost julske srednje minimalne temperature vazduha od 18.0ºS.\nSrednja maksimalna temperatura vazduha u julu biće u granicama višegodišnjeg proseka, sa vrednostima u proseku višim za oko 0.3ºS u odnosu na višegodišnji prosek. U Beogradu i široj okolini srednja maksimalna temperatura vazduha tokom jula biće oko 28.9ºS.\nSrednja količina padavina tokom jula biće ispod višegodišnjeg proseka sa vrednostima u proseku nižim za oko 15 mm u odnosu na višegodišnji prosek. U Beogradu i široj okolini srednja julska količina padavina iznosiće oko 30 mm.\nAVGUST : Topliji\nSrednja minimalna temperatura vazduha u avgustu imaće vrednosti u granicama višegodišnjeg proseka, pri čemu će njena vrednost u proseku biti viša za oko 0.3ºS u odnosu na višegodišnji prosek. U Beogradu i široj okolini predviđa se vrednost avgustovske srednje minimalne temperature vazduha od 19.2ºS.\nSrednja maksimalna temperatura vazduha u avgustu biće iznad višegodišnjeg proseka, sa vrednostima u proseku višim za oko 0.7ºS u odnosu na višegodišnji prosek. U Beogradu i široj okolini srednja maksimalna temperatura vazduha tokom avgusta biće oko 29.5ºS.\nSrednja količina padavina tokom avgusta biće u granicama višegodišnjeg proseka sa vrednostima u proseku nižim za oko 11 mm u odnosu na višegodišnji prosek. U Beogradu i široj okolini srednja avgustovska količina padavina iznosiće oko 39 mm.


SEMJUEL BEKET : ČEKAJUĆI GODOA\nDrama "Čekajući Godoa" spada već u klasike, ma kako to paradoksalno zvučalo. Ali, delo koje se toliko mnogo izučavalo i koje je nebrojeno puta bilo tema naučnih radova u potpunosti ispunjava ono značenje termina "klasično" koje se odnosi na bitan uticaj u tradiciji.\nSama drama se po običaju vezuje za početke tzv. "teatra apsurda" (izvedena je prvi put u Parizu 1953. godine). Šta je tu u stvari apsurdno? Problem vremena i problem čovekove sudbine. Krenimo redom.\nDrama se sastoji iz dva čina koja predstavljaju dva različita dana - i eto prvog paradoksa: avangardna drama poštuje jedinstvo vremena u svoja dva dela! Uz to, celokupna radnja se odvija na istom prostoru - ispoštovano je i jedinstvo mesta! A radnja u oba čina je toliko slična, da nismo daleko ni od jedinstva radnje!\nNaravno, sve je to samo naizgled tako, jer je sigurno da Beket nije imao nameru da se bavi tim "klasičnim" zahtevima. Ta "jedinstva" proistekla su iz sasvim drugih postavki, njihov koren je u gotovo suprotnim premisama. Vreme je jedinstveno zbog cikličnosti, zbog besciljnog ponavljanja koje je jedino i preostalo. Vreme ravnomerno teče, i između dva prikazana dana može stajati i mnoštvo drugih, gotovo identičnih (što nam sugeriše par listova na do tada golom drvetu), ali i samo jedna jedina noć (na šta ukazuju cipele koje se još uvek nalaze tamo gde su ostavljene). Takođe, ni prostori ne utiču bitno na sudbinu čoveka, pa i mesto može da bude isto. A radnja više i ne postoji, jer akteri života više nemaju cilj koji treba postići, horizont koji treba prekoračiti. Njima je preostalo samo čekanje. Čekanje čega?\nŽivotu mora jednom doći kraj. Svaka sudbina mora se završiti. I to je jedino što se još nije odigralo - kraj. Njega donosi Godo, misteriozna osoba koja je sklopila "dogovor" o sastanku na određenom mestu u određeno vreme. Ali, donosilac promene i "spasa" odlaže, preko svog glasnika, taj dugoočekivani čas. No, to ne može pokolebati Vladimira, koji zna gde sastanak treba da se održi, ni Estragona, koji nije siguran u svoje pamćenje i koji često zavapi za spasom. Jer, njima ništa drugo i nije preostalo, do da čekaju. Postoje ideje o odlasku, razilaženju, promeni mesta, ali one ostaju samo na rečima. Može se govoriti, ali ne i delati. Govorom se samo prekraćuje vreme.\nI dok za druge ljude protok vremena ima smisla (Poco ostari, oslepi, već zaboravi susret sa Vladimirom i Estragonom kao da se odvio u dalekoj prošlosti, a njegov Srećko više ne može ni da govori), "čekaocima" se čini da se sve odigralo juče i da će promena nastupiti sutra. Ponavljanje istih događaja, baš kao i ponavljanje istih rečenica u tekstu oduzima stvarima značaj i briše svaku tenziju. Atmosfera je potpuno u skladu sa vremenom koje gotovo stoji. Ljudi su primorani da to vreme nekako prekrate, izmišljajući svakakve igre, svodeći govor, ono što čoveka čini najsuperiornijim bićem poznatog univerzuma, na legitimnu zanimaciju za ubijanje vremena, ravnopravnu sa jelom, razmenom šešira ili vršenjem fizioloških potreba.\nMogućnost izbora za junake ove sudbine istrošena je. Neko bira umesto njih, odlaže, poštuje neki svoj logički zakon. Ali, sistem vrednosti se time ne ukida. I dalje postoje fiziološke potrebe koje se ne mogu izbeći, telesnost je neokrnjeno prisutna, čak izbačena u prvi plan i postaje značajan factor. Postoji sećanje, doduše iskidano, razbijeno na parčiće, sećanje koje bi samo Salvador Dali mogao da naslika, ali u situacijama koje su vezane za cilj ono ne izdaje - Vladimir sa sigurnošću zna da je već video, i to prethodnog dana, glasnika Godoa, malog dečaka, iako se ovaj njega ne seća. Čak ga primorava da mu obeća da će ga se sutra sećati! Tu je, dakle, i svest Vladimira o tome da Godo verovatno ni sutra neće doći. Ali, oni će ga i dalje čekati. Mnoge mesije nisu došle, a i dalje se očekuju. A i šta drugo čovek može da uradi?\nOva drama nije, kako to mnogima izgleda, početak kraja teatra. Jer, ona pokušava da da odgovor na isto pitanje kao i grčka tragedija - koliko je čovekova sudbina u njegovim rukama? Samo je pristup drugačiji. Ćudljivost bogova u petočinskim tragedijama ima jednake posledice kao i odluka Godoa - ma šta čovek radio, ma na koji način se borio, biće onako kako neko drugi, viši, za njega odluči. Na zemlji će ostati neki trag u vidu moralne čistoće čoveka koji je zahvaćen sudbinom, ako iko bude mario za to. Jedina razlika koju je vreme donelo za ovih dvadeset i pet vekova je što su zaboravu predati i moralni postupci velikih, pa i sama moralna načela. I onda, kada više nema razlike u postupcima koji su dobri i onima koji su loši, uradiće se sve, i ništa neće ostati do čekanja kraja. A kraj će doneti neko spolja, neko ko nije izgubio moć delanja, moć uticanja na događaje.


Servis za Seiko satove koji nisu namenjeni nasem trzistu\ntema: Servis za Seiko satove koji nisu namenjeni nasem trzistu\n20.11.2010., 20:39 #1\nCesto smo pomilnjali Seiko satove,cesto smo govorili o njima kao najboljoj kupovini tj.sa najboljim odnosom cena/kvalitet.\nMnogi od njihovih modela nisu namenjeni nasem trzistu kao sto je slucaj sa Alpinistom,Marine Masterom,Grand seikom ....\nKakve su sanse za odrzavanjem tih satova izuzev slanja u Japan, da li postoji neki servis u nasem okruzenju koji moze da servisira te satove.\nDa li mozda neki od servisera kod nas moze da servisira i te modele iako nisu namenjeni nasem trzistu.\n20.11.2010., 21:06 #2\nRe: Servis za Seiko satove koji nisu namenjeni nasem trzistu\nSvaki ovlašćeni distributer mora i da servisira brend koji zastupa. Kada se sat kupi u ovlašćenim radnjama dobija i sertifikat gde može da servisira sat kada se barem mejlom obratiš fabrici brenda. Ne govorim o kupovini satova preko interneta i nekog prodavca iz singapura već o zastupljenim radnjama i samo takve internacionalne garancije su važeće.\nKod švajcaraca, primer kod Zenith, Rolex, Chopard samo njihovi zvanični časovničari koji su polagali sertifikate u njihovim fabrikama imaju i licencu da poprave sat.\nKonkretno ako časovničar nema delova iz fabrike mu pošalju što je i razumno.\nKod nas je Vitanov zastupnik i trebalo bi da mogu da poprave sat, to jest mogli bi da naruče delove. Isto tako časovničari imaju dilere kod kojih naručuju delove ako bi želeo da dodatno platiš popravku, u ovom gradu postoji dva dobra časovničara koji dobro rade svoj posao Seiko brenda.\n21.11.2010., 0:16 #3\nJasno mi je za Rolex,Zenith.... ali za razliku od Seika oni ne prave razliku izmedju modela,tako da ako kupis Rolex submariner u ,na letovnju u Grckoj,a zivis u Srbiji i odselis se na ,na primer, Island nece biti nikakvih problema da isti taj sat servisiras.\nOvo kako si ti objasnio jeste u teoriji da li je tako i u praksi,jasno mi je da ponekad servis nema na lageru delove ali da li ih uopste i dobija za neke modele koji nisu namenjeni tom trzistu.\n21.11.2010., 8:12 #4\nKoliko para toliko i muzike, pa normalno je da ako daš desetinu hiljada evra za sat da ces imati nevidjenu tehnicku podrsku, analogno tome i ostalim korisnicima je pruzena adekvatan servis ceni proizvoda.\n21.11.2010., 8:45 #5\nU principu svaki distributer je i zvanični adbasador brenda. Trebalo bi da mogu da naruče svaki deo jer predstavljaš ujedno i reklamiraš sat, brend i ako nije namenjen našem tržištu.\nE sada ja bi prvo pisao fabrici Seika, naznačio zvaničnog distributera i tako zatražio željeni deo ako mi ne bi pružili nikakvu saradnju.\n21.11.2010., 8:52 #6\nNaravno da moze. Sustina je u tome da vecina tih satova koristi iste mehanizme. npr. Seiko ima fabriku mehanizama i svi njihovi modeli koriste upravo te mehanizme. Razlika je u dizajnu i kavalitetu kucista, brojcanika, narukvice ....\nPrema tome bilo koji casovnicar koji radi Seiko moze da da resi problem. Naravno kod nas je uvoznik Vitanov i naj pre on moze doci do potrebnih delova.\n21.11.2010., 9:32 #7\nTu i jeste problem Seiko naravno ima svoje mehanizme ali u modele koji se ne ispporucuju na nasem trzistu ugraduje ujedno i posebne mehanizme poput cal. 9S66,9S65 u Grand Seiku, ili cal . 8L35 u Marinmasteru.\nNa nasem trzistu od automatika pojavljuju se cal.7s26,cal.6r15,cal.6r20 i to bi bilo otpriike to kad je rec o automaticima.\nSamo da se razumemo vi preko naseg ovlascenog dilera ne mozete ni da porucite Grand Seiko,kolko znam najblizei diler je u Becu.\n21.11.2010., 9:36 #8\nGrand Seiko se servisira u Japanu i samo u Japanu, ako želiš da to bude ovlašćeni servis. Isto važi i za 8l35 mehanizme i celu Seiko Marinemaster seriju.\n21.11.2010., 9:55 #9\nTo znaci da ni ovi ovlasceni dieleri u Austriji,Francuskoj.... nemaju servise za GS iako ih prodaju?\nZnaci kupis sat od nekoliko hiljada e i onda ga na redovan servis saljes postom (osim ako nisi u Japanu)\n21.11.2010., 10:06 #10\nTačno....šalju ih za Japan!\n« Novi Seiko satovi: SBDY001 i SBDY003 sa 4R35 mehanizmom | Par novih Seiko satova sa 7s36 mehanizmom »\nPoslednja poruka: 7.2.2020., 20:40\nServis za Citizen satove\nBy Misfit in forum Časovničarska radionica\nPoslednja poruka: 23.10.2010., 9:47\nSva vremena su po Griniču +1 h. Sada je 6:42.


Republika / Lavrov ima plan ko bi mogao da pomiri Rusiju i NATO: Ova zemlja mogla bi u tome da bude ključna\n10:56IMA SRAMAN ZAHTEV: Isplivalo šta DVOLIČNI Italijan TRAŽI od Partizana! 10:53DRŽAVO, POZOVI STEPU NA POLIGRAF: Predsednik Višeg suda mora na detektor laži! 10:52ZAOKRUŽENO PRVO KOLO BLS: Krstaši UBEDLJIVI protiv imenjaka! 10:49STIGAO NAMEŠTAJ! Goca otkrila da Bojana i Mirko renoviraju, a EVO KAKO IZGLEDA NJIHOV DOM! (FOTO) 10:49BRUKA I SRAMOTA! Aleksandar Stepanović se pravda krijući se iza Višeg suda u Beogradu! 10:41OVO SU SVI ČEKALI DA ČUJU!: Zerina šla u studio i otkrila VELIKU TAJNU Bele kuće! 10:38(VIDEO) BRUTALNA TUČA U NOVOM SADU USRED BELA DANA: Rasprava u saobraćaju završila fizičkim obračunom! 10:35(VIDEO) PRIČA O OVOJ DEVOJČICI JE PRIČA O LJUDSKOJ SUROVOSTI: Hranili je tečnostima, bila je vezana 13 godina i skakala kao ZEC! 10:34NAUČNO DOKAZANO! Gojaznima potrebna dodatna doza vakcine protiv korone! 10:30UŽASNA VEST: Preminuo ČUVENI fudbaler i bivši selektor Hrvatske!\npetak, 25. 10. 2019.| 23:36\n- Mnoge zemlje u kojima su buktali konflikti, rešavale su svoje unutrašnje stvari uz pomoć norveške diplomatije. Ne vidim razlog zašto Norveška ne bi bila inicijator i pomirenja Rusije i NATO-a na osnovu ravnopravnosti i bezbednosti za sve - rekao je Lavrov.\n- U takvom razvoju stvari Norveška će svakako biti jedan od lidera tog pokreta - zaključio je.\nSergej Lavrov Ministar spoljnih poslova Šef Diplomatije Rusija NATO Norveška\n(VIDEO) STIGLA PORUKA IZ MOSKVE! NOVOGODIŠNJA ČESTSITKA RUSKOG ŠEFA DIPLOMATIJE! Sergej Lavrov: Želim vam sreću i ljubav!\n- ponedeljak, 1. 3. 2021. u 10:08 0\nNemački list "Frankfurter allgemajne cajtung" (FAZ) u novom istraživanju piše o popularnosti ruske vakcine Sputnjik V, koja iz sedmice u...


POSLEDNJE MESTO ZA IGRANJE: U Srpskom fudbalu kasni 68 odsto plata, prosečna zarada 1000 dolara, klubovi u dugovima, stadioni oronuli... | Happy BSC portal\nPOSLEDNJE MESTO ZA IGRANJE: U Srpskom fudbalu kasni 68 odsto plata, prosečna zarada 1000 dolara, klubovi u dugovima, stadioni oronuli...\nKažu dobar glas daleko se čuje, a loš još dalje. Tako se u Australiji sada priča o propasti srpskog klupskog fudbala, koji je nekad bio elitni.\nAustralijski sajt News.com donosi priču agencije AFP o dvojici stranih fudbalera koji su potrazi za srećom u zapadnoj Evropi završili na Balkanu.\n"Stotine fudbalera iz Afrike, Azije i Južne Amerike san o vrhunskom fudbalu je doveo u Istočnu Evropu. Poslednjem mestu na svetu na kojem želite da igrate fudbal", navodi se u reportaži.\nUganđanin Kalid Aučo nije ispunio svoje snove dolaskom u škotski Aberdin, pa je na preporuku selektora Ugande Milutina Sredojevića, jednog od brojnih naših stručnjaka u Africi, stigao do Srbije.\nDovela ga je Crvena zvezda, ali je Aučo trenutno na pozajmici u OFK Beogradu, koji se bori za opstanak u Prvoj ligi Srbije, drugom rangu našeg fudbala.\n"Trener je rekao da će mi to otvoriti mogućnosti", objasnio je Aučo svoj dolazak u Srbiju, koji Međunarodna unija profesionalnih fudbalera (FIFPro) ne preporučuje igračima kao dobru opciju.\nDvanaest od 16 članova Superlige Srbije ima samo privremene licence za takmičenje, a četri kluba ne mogu da dovode pojačanja zbog dugova prema trenerima i igračima.\nNišta bolja situacija nije ni u najvećim našim klubovima, Partizanu i Crvenoj zvezdi, koji nisu želeli da komentarišu za strane medije krizu u kojoj se nalaze.\nMediji sa druge strane planete naglašava da je Zvezda bila šampion Evrope 1991. godine, ali da je nakon toga usledio raspad Jugoslavije, a s njim i pad srpskog fudbala.\n"Klubovi grcaju u dugovima, niko ne zna ko je čiji vlasnik. Trofejne sobe su jedini podsetnik slavnih vremena. Stadioni su prazni, predstavljaju raj za huligane i kriminalce. Jedan od vođa navijača Partizana, pozati narko diler, ubijen je u mafijaškom obračunu u oktorbu 2016. Lica žrtava nasilja krase beogradske zidove", navodi se u reportaži.\nFIFPro je ove godine upozorila strane igrače da ne potpisuju ugovore u Srbiji, jer kasni 68 odsto plata, a većina igrača zarađuje manje od oko 1.000 dolara mesečno.\nSrpski klubovi imaju pravo da dovedu maksimalno šestoricu stranih fudbalera, od kojih dvojicu iz bivših jugoslovenskih republika. Od sledeće sezone taj limit će biti smanjen na četiri.\nUz 23-godišnjeg Auča, u OFK Beogradu je i 20-godišnji Japanac Takuto Jasuoka, koji takođe sanja prelazak u neku od najjačih evropskih liga.\n"Uslovi su dobri, ali bih radije igrao u zemlji u kojoj su bolji", kratko kaže Jusoka, koji je pre Srbije igrao u Crnoj Gori, a koji se u snovima nada Londonu, Mančesteru ili Barseloni.


12.10.2016 u 11:05\nVRNjAČKA BANjA - Završena je prva faza izgradnje Vaterpolo centra u Vrnjačkoj banji koja je koštala 150 miliona dinara, a u narednih nekoliko dana biće urađen parterni deo, rekao je danas predsednik opštine Boban Đurović. Dva nova bazena, koji su nakon završetka Evropskog prvenstva vaterpolu u Beogradu u januaru ove godine, prebačena u Vrnjačku Banju, u Nacionalni vaterpolo centar, inače jedinstveni na ovim prostorima, napunjeni su vodom. Đurović kaže da je time završena prva faza izgradnje Vaterpolo centra i da će u narednih nekoliko danima biti postavljen parterni deo, odnosno pločice. „Time će ovaj objekat biti potpuno konzerviran i spreman da sačeka predstojeći zimski period. Očekujem da u saradnji sa Vladom Srbije i Ministarstvom omladine i sportova dogovorimo početak druge\n17.08.2016 u 22:00\nPrva nagrada scenariju filma „Pored mene“\nVrnjačka Banja – Žiri 40. festivala filmskog scenarija u Vrnjačkoj Banji, u sastavu Nebojša Bradić, reditelj i dramski pisac, Goran Radovanović, filmski reditelj i scenarista i Predrag Perišić, dramski pisac i scenarista, odlučio je da prvu nagradu ovogodišnjeg festivala dodeli scenariju filma „Pored mene“. Autori tog scenarija su Stevan Filipović i Milena Bogavac, a u obrazloženju odluke se kaže „da oni analiziraju razlike odrastanja adolescenata u školskom sistemu kroz pojedinačne sudbine junaka koje reflektuju socijalne grupe i društvo u celini. Film uspostavlja široku i neposrednu komunikaciju sa generacijama koje se u njemu prepoznaju“. Pored pomenutih scenarista posle projekcije na banjskoj pozornici publici se poklonila ekipa ovog filma koja je bila najmlađa i najbrojnija, a među njima i mladi\n14.08.2016 u 22:00\nŽivotni talas priča o mladima, ljubavi i životu\nVrnjačka Banja – Projekcijom filmova ,,Dnevnik mašinovođe” (scenariste Miloša Radovića) i ,,Dobra žena” (Mirjane Karanović, Stevana Filipovića i Darka Lungulova), na letnjoj pozornici ,,Danilo Bata Stojković” u Vrnjačkoj Banji, otvoren je 40. Festival filmskog scenarija. Tom prilikom, Jugoslav Pantelić, direktor Jugoslovenske kinoteke, ocenio je da nagrade iz Vrnjačke Banje nisu značajne samo laureatima, već i onima čija su oni inspiracija, kao i to da ovaj festival diktira trendove. Večeras su na programu upriličeni filmovi ,,Vlažnost” (Nikola Ljuca i Staša Bajac), ,,Smrdljiva bajka” (Miroslav Momčilović), „Panama” (Pavle Vučković, Jelena Vuksanović), a narednih dana na Letnjoj pozornici biće prikazani i: ,,Procep” (Milan Konjević, Beri Keting), ,,Pored mene” (Stevan Filipović,\n12.08.2016 u 10:13\nSutra počinje 40. Festival filmskog scenarija\nVRNjAČKA BANjA - Festival filmskog scenarija, 40. po redu, počinje sutra u Vrnjačkoj Banji, a do 17. avgusta biće prikazano 16 filmova. Festival će na Letnjoj pozornici „Danilo Bata Stojković” otvoriti film „Dnevnik mašinovođe” Miloša Radovića, a na programu će biti i rediteljski debi Mirjane Karanović „Dobra žena” za koji su scenario napisali Karanović, Stevan Filipović i Darko Lungulov, zatim „Ona je živa” Strahinje Mlađenovića, „Vlažnost” Nikole Ljuce i Staše Bajac, „Smrdljiva bajka” Miroslava Momčilovića, „Otvorena” Momira Miloševića.\n04.08.2016 u 07:00\nPočinje deseti „Lavfest” u Vrnjačkoj Banji\nStrani posetioci ovogodišnjeg „Lavfesta” već razvukli šatore Foto „Lavfest” Deseti „Lavfest” počinje danas u Vrnjačkoj Banji. Festival ljubavi za koji vlada veliko interesovanje publike trajaće tri dana i biće održan na četiri muzičke bine, na dve lokacije u banji, uz više od 80 izvođača. Festival počinje već u podne kada će na „Ha-Dva-O” bini na olimpijskom bazenu u Vrnjačkoj Banji nastupiti domaći mladi di-džejevi koji će zagrejati atmosferu za ono što posetioce čeka u večernjim satima. Prvo festivalsko veče otvoriće ekipa sa „Kokun” etikete na čelu sa Svenom Vatom. Uz njega će nastupiti Ilario Alikante, Markus Fiks i Danijel Štefanik, kao i Vlada Janjić, jedan od di-džejeva koji je devedesetih godina stvorio domaću elektro scenu, koju i danas oblikuje svojim velikim muzičkim\n18.07.2016 u 17:17\nKarneval privukao goste u Vrnjačku Banju\nVrnjačka Banja – Više od dvesta hiljada gostiju posetilo je Vrnjačku Banju tokom proteklih osam karnevalskih dana. Takva je računica banjske turističke organizacije, a da je bilo ogromne gužve svake večeri u to smo se i sami uverili. Posebno je bilo tesno na dan šetnje dečjih karnevalskih grupa i glavnog događaja na vrnjačkoj promenadi, nastupu međunarodne karnevalske povorke. Sve to bilo je ulepšano i koncertima poznatih domaćih bendova i umetnika i drugim mnogobrojnim zabavnim priredbama. Dečje karnevalske grupe iz Srbije prošetale su se banskom promenadom trećeg dana karnevala, a nastupilo je 26 grupa sa oko 1.500 učesnika. Bilo je tu štrumpfova, musketara, anđela, zulu ratnika, balerina, odžačara... U subotu, 16. jula promenadom su se kretale karnevalske grupe odraslih, a tu veselu povorku\n11.07.2016 u 17:04\nPočeo dvanaesti Vrnjački karneval\nVrnjačka Banja – Podizanjem karnevalske zastave i simboličnom predajom ključeva banje Nebojši Bogićeviću, direktoru manifestacije, sinoć je u Vrnjačkoj Banji otvoren dvanaesti međunarodni karneval. Ta svečanost ulepšana je koncertima poznatih muzičkih umetnika, a osim iz Srbije i bivših zemalja bivše Jugoslavije, stižu učesnici i iz Brazila, Italije, Rumunije, Bugarske... Centralni događaj je velika međunarodna karnevalska povorka u kojoj će učestvovati 40 karnevalskih grupa. Oni će prodefilovati duž banjske promenade 16. jula, a povorka najmlađih predviđena je za sredu 13. jula. Posebna atrakcija biće samba grupa iz Brazila, koja će predvoditi karnevalske povorke, a tokom narednih osam večeri predviđeni su brojni zabavni događaji: maskenbali, koncerti poznatih izvođača narodne,\n16.04.2015 u 08:15\nStatirao kao osnovac, pa postao direktor\nVrnjačka Banja – „Propali“ kandidati za direktorsku fotelju vrnjačke biblioteke se ne mire sa sudbinom i ne priznaju odluke Upravnog odbora, nadležne skupštinske komisije i SO Vrnjačka Banja. Stoga su se profesor filozofije Dejan Lučić i filolog Goran Vasić, dvojica od četiri odbačena kandidata, obratili Upravnom sudu sa molbom da se ponove izbori. Kako smo već pisali, oni smatraju da su...


Putevi Srbije pokosili budžet: Za košenje trave uz puteve potrošili 10 miliona evra : Nadlanu.com\nPutevi Srbije pokosili budžet: Za košenje trave uz puteve potrošili 10 miliona evra\nObjavljeno 3. sep 2013. / 10:19:49\nMalverzacije u ovom poslu su još veće, ako se uzme u obzir da se posao košenja daje bez ikakvog tendera i da se plaća „po fakturi”, odnosno da niko ne kontroliše šta je zaista, gde i koliko pokošeno, pa se dešavaju situacije da se kosidba plaća na deonicama gde su oko puta stene.\n„Putevi Srbije”, na čijem čelu je Zoran Drobnjak zaduženi su za održavanje oko 9.500 kilometara puteva u Srbiji. Osim zimskog i tekućeg košenja, spada i košenje trave pored autoputeva, ali i regionalnih i magistralnih puteva. Za poslove košenja trave, ove i prethodne godine „Putevi” su izdvojili čak 1,32 milijarde dinara.\nTravu na autoputu u Srbiji kosi privatno preduzeće „Srbijaautoput” iz Beograda. „Putevi Srbije” su ovom preduzeću, od 2009. do 2012, za održavanje 430 kilometara autoputa, direktnom pogodbom bez ikakvog tendera isplatili više od osam milijardi dinara. Preduzeće „Srbijaautoput” je privatizovano 2006, većinski vlasnik je PZP „Niš”, preduzeće Mila Đuraškovića, koji je u pritvoru. Zanimljivo je i to da se privatno preduzeće „Srbijaautoput” nalazi u istoj zgradi kao Sektor za naplatu putarine „Puteva Srbije”.\nPosao košenja trave na autoputu „Srbijaautoput” dobija bez tendera, direktnom pogodbom, nakon koje se potpisuje ugovor o održavanju. Košenje trave, fakturiše se posebno, računi stignu u „Puteve Srbije”, ali bez ikakvog dokaza o obavljenom poslu. Međutim, „Putevi Srbije” prebace novac na ime svake fakture, bez kontrole šta je, gde i koliko pokošeno.\nMnogo goru situaciju sa poslovima košenja trave koju papreno plaćaju „Putevi Srbije” imaju na regionalnim i magistralnim putevima.\nVEČERAS BEZ 200 EVRA NEĆU DA IDEM DA SPAVAM: Nenad Sinđelić…\n"Preduzeće plaća košenje trave po kvadratnom kilometru, po izdatoj fakturi. Dešavalo se da nas zovu građani i kažu da trava nije ni košena, ili da zaključimo da na nekim deonicama, koje su naplaćene, ni ne raste trava. To su delovi gde su kamenjari, privatne parcele, pa nije ni potrebno kositi. Međutim, preduzeće plaća svaki račun, ali niko ne kontroliše radove i to što smo platili", kaže izvor „Blica”.\nDodatnu sumnju da je novac za košenje trave zloupotrebljen, izaziva i podatak da je za istu kilometražu, godinu dana ranije izdvojeno čak 400 miliona dinara više iz budžeta „Puteva”.\nU „Putevima Srbije” ističu da je smanjenje ove stavke rezultat nedovoljnog, dodatno manjeg budžeta.\nMeđutim, Milan Vujanić, predsednik Nadzornog odbora „Puteva Srbije”, kaže da će tražiti objašnjenje od direktora Zorana Drobnjaka da li su u 2012. bespotrebno potrošili četiri miliona dinara više, kao i da će tražiti tačnu računicu ko kosi travu, gde, ko kontroliše radove i na osnovu čega će za taj posao ove godine biti potrošeno 450 miliona dinara, piše "Blic".\n"Pitam se da li ove godine ne kose dobro ili su prošle bez potrebe trošili novac, pa je sada stavka smanjena. Kako je moguće da za košenje trave izdvojimo 450, za bezbednost saobraćaja samo 50 miliona. Trebalo bi platiti samo ono što je urađeno, trenutno nemamo kontrolu da li je taj koji je kosio uradio koliko je i naplatio. Ovo je previše skupo", smatra Vujanić, i najavljuje da će posao košenja trave od sledeće godine biti na tenderu.\nbudžetkošenje travenovacputevi Srbije


Jebeno je kad se rat zavrsi bez pobjednika, onda imas ovakve pojave i sizofrenu situaciju. Rjesenje je u jos jednom ratu, kako god to nevjerovatno zvucalo u ovom momentu. Ma bravo majstore šta mi bi bez tebe,evo ja se prvi javljam da trunem u rovu koju godinu.Preporučujem ti da pročitaš one blogove...\nCelicna_saka wrote: Jebeno je kad se rat zavrsi bez pobjednika, onda imas ovakve pojave i sizofrenu situaciju.\nRjesenje je u jos jednom ratu, kako god to nevjerovatno zvucalo u ovom momentu.\nsad ce drugovi tebe na razanj!!\nko si ti da njima to kazes?\nu amanet nam je Alija ostavio Srbiju do Une!\nPiše: Semir Osmanagić Postojanje kompleksa piramida u središtu BiH je s pravom uzburkalo najširu javnost, jer se dio svjetske historije počeo ponovno pisati. Na žalost nedobronamjernih oponenata iz zemlje i inostranstva to se zbiva u zemlji s kojom se dosada moglo manipulisati. Umjesto balkanske dr...\nTatanka wrote: al' samo naprijed, glavom kroz zid. na greskama se uci...\nko ima tvrdu glavu inace moze biti kobno\nu Piramidosa je spuzva u glavi...nema opasnosti!!\nBoric ja nekontam jednu stvar, evo ja sam pola Srbin da ti to bude jasno da nemislis da mrzim srbe. budi ti cijeli Srbin a ne pola..ali kako uvjeriti Srbe u Bih da su cetnici losi momci kad srpski narod dozivljava cetnike kao svoju nacionalnu vojsku. Ljudi se zale CIJELO vrjeme kako im je tesko ( U...\nne kontam: jel to avaz kriv što ima četnika i četnikuša... jel to sad treba da šutimo i tolerišemo postojanje ovakvih fašističkih udruženja . eto,drugovi mi bas to sugeriraju..sutnju! valjda da im se cetnici ne uvrijede. ova država će biti jedina nam i lijepa bez ovih spodoba... potpis,ali moramo i...\n@boric Dali tebi sta znaci sledeci podatak: Napisao si preko 300 postova i niko na forumu se nije slozio sa tobom ni u jednom tom postu..... Znaci nesto nije u redu....sta li je to :D ma to su komunisticka posla! neko manje obavijesten od tebe ko ne poznaje materiju ko ti, bi reko humanisticka :) k...\nRe: Da li treba zabraniti Slobodnu Bosnu?\nUTORAK, 27. JUNI Knjizevna pometina MARKO VESOVIC (pometina je ona delikatna tvar koju krava nakon teljenja danima nosa i nikako da se oslobodi) usporedi me u nekoj paskvili sa Borgesom. I bi mi drago, bez obzira (to ovaj profesor knjizevnosti ne umije razlikovati laz od maste i (to vjeruje da su B...\nMi Bosanci smo sebi napravili drzavu davno.Pa je ta drzava pala pod okupaciju.Pod nekoliko okupacija.Onda su poslije dugo vremena bosansko hercegovacki antifasisti proleteri ,radnici ,seljaci , intelektualci , studenti , djaci , elita , ...najbolji i najzdraviji dio drustva PARTIZANI[ jedna mala di...\nti ces da odredis sta ce rodjeni Bosanac i Hercegovac da brani u svojoj domovini, buduci profesore boric? senada,ti nikako da shvatis da su Bosnjaci odbranili 30% srbi dobili 49% a ostatak je kod hrvata, kako vi Bosanci sad mislite sebi napraviti drzavu,gdje je to sto ste vi odbranili. vi mozete po...\nNije tacno :D Evo ti prava i argumentovana istina! Teritorijalno cjelovitu na vanjskom i unutrasnjem planu suverenu drzavu BiH su na Referendumu ´92 odbranili Bosanci i Hercegovci, jedan dio Hrvata i drugih BH patriota. Kao takva ona je postala clanica i UN. :thumbup: a gdje su Muslimani u ovoj pri...\n[/b] Bosanci i Hercegovci su vama troglavim Srbima, Bosnjacima i Hrvatima jedini tas na vagi da ne podijelite BiH! :D Po tvojoj prici odobravas/poklanjas ko da je BiH tvoja privatna prcija Srbima 50% teritorije BiH, Hrvatima 20%, Bosnjacima 30% a nama autohtonim Bosancima i Hercegovcima uzimas 100%...\nKoji si ti kompleksas??? :-? :-? Ne znam ! Pomozi mi u odgovoru . to mi niko nikad do sada nije rekao .Kako i na osnovu cega sudis.Ako ti vidis ono sto ja ne vidim , pomoci ces mi.Ako je sta sporno u mojim tekstovima , ako lazem , insinuiram , podmecem , klevecem ....dokazi , ja cu se izvinuti. U c...\npola-cilo Anka Anka , nije ti puno trebalo da pokazes svoje pravo lice "COVEKA " koji samo hoce dete pa makar i muslimansko , a da tata ima pasos i logorski staz pa da idemo malo preko barena slappove Nijagare da vrtimo vola..Jeste , Anka mi Bosanci toliko mrzimo i toliko nam smeta tudja ...\nTopic: Bog i RS\nSantos wrote: Mojne dirat uvazenu Sarajevsku velicinu.Svi koji nisu carsijasi su nesposobni davati komentare pogotovu dijaspora.Nedirajte Sarajevsku elitu.Tatine sminkercice jer samo oni znaju sta je dobro.\na to su one sto su za rahmetli Titinog vakta isle u Pariz kupovati garderobu....\n.... obzirom da identiteti odrzavaju entitete, trebali bi se zapitati ko su konstitutivni narodi bili do posljednjeg popisa stanovnistva, ispitati kompletnu genezu kako su nastali ti novi narodi na prostoru BiH, jesu li bili pitani, tj. da li su dobrovoljno 'postali' Bosnjaci, Srbi i Hrvati .... za...


Talibani spremni za ponovno pokretanje rada aerodroma u Kabulu "za nekoliko dana"\nPOČETNA » Najnoviji članci vijesti » Najnovije međunarodne vijesti » Afganistanske najnovije vijesti » Talibani spremni za ponovno pokretanje rada aerodroma u Kabulu "za nekoliko dana"\nAfganistanske najnovije vijesti • Airlines • aerodrom • avijacija • Najnovije međunarodne vijesti • Najnovije vijesti o putovanjima • Poslovna putovanja • vijesti • bezbjednost • turizam • transport • Ažuriranje odredišta putovanja • Travel Wire vijesti • Trenutačno popularno • Various News\nn) Talibani spremni za nastavak rada aerodroma u Kabulu 'za nekoliko dana'\nSjedinjene Države završile su evakuaciju civila iz Kabula i cijelu njihovu misiju u Afganistanu 30. augusta.\nTalibani će ponovo pokrenuti operacije na međunarodnom aerodromu Khamid Karzai.\nKabulski aerodrom bit će operativan za nekoliko dana.\nTalibani su 15. avgusta zauzeli Kabul i cijeli Afganistan.\nPredstavnik talibana najavio je danas da će međunarodni aerodrom Hamid Karzai u Kabulu nastaviti sa normalnim radom za samo nekoliko dana.\n“Spremni smo za nastavak rada aerodroma. Učinit ćemo to u roku od nekoliko dana ”, rekao je u intervjuu Anas Haqqani, rangirani član talibana.\nHaqqani je povlačenje američkih trupa iz Afganistana opisao kao "veliki" događaj i nazvao je dan kada je evakuacija završila "historijskim" danom.\nSjedinjene Države završile su evakuaciju civila iz Kabula i cijele njihove misije u Afganistanu 30. augusta. Odluku o prekidu američke operacije u Afganistanu koja je započela u oktobru 2001. godine i postala najduža američka prekomorska kampanja u povijesti najavio je predsjednik Joe Biden 14. aprila 2021.\nNakon što je ova odluka objavljena, talibani su krenuli u ofenzivu protiv snaga afganistanske vlade. 15. avgusta talibanski borci uletjeli su u Kabul bez ikakvog otpora i u roku od nekoliko sati stekli potpunu kontrolu nad glavnim gradom Afganistana.\nMeđunarodna zračna luka Hamid Karzai, također poznat kao HKIA, nalazi se 3.1 km od centra grada Kabula u Afganistanu. Služi kao jedan od glavnih međunarodnih aerodroma u zemlji i jedna od najvećih vojnih baza, sposobnih za smještaj više od stotinu aviona.\nMeđunarodni aerodrom Hamid Karzai ranije se zvao Međunarodni aerodrom Kabul, a lokalno kao aerodrom Khwaja Rawash, iako su neke avio -kompanije i dalje službeno poznate pod tim imenom. Aerodrom je današnje ime dobio 2014. godine u čast bivšeg predsjednika Hamid Karzai.


02 | October | 2020 | Omladinska organizacija "Korak Naprijed" Trebinje\nU Republici Srpskoj zaražene još 242 osobe, 10 iz Trebinja, 8 iz Nevesinja\nU Mesarima oduzeto oko 10 hiljada kutija cigareta\nJedno lice smrtno stradalo prilikom prevrtanja kamiona\nZa bahate vozače kazne i do 2.000 KM\n02/10/2020\tSve vijesti, Vijesti Leave a comment\nOd 1.000 do 2.000 maraka predviđena je kazna za vozače koji u naseljenim mjestima voze 50 na sat više nego što je dozvoljeno. Isto toliko moraće da plate i vozači koji u krvi imaju preko 1 i po promil alkohola. Po džepu će dobiti i oni vozači koji upravljaju vozilom, a još nisu stekli zakonsko pravo na to. Iz ministarstva ...\nFOČA – Iznuđivali novac od muškarca sve dok mu se žena nije razboljela\nFOČA – Policija u Foči prijavila je tužilaštvu sedam osoba koje terete da su lažnim dojavama o namještenim rezultatima utakmica te prijetnjama od čovjeka iz Minhena iznudili 60.000 evra za tri godine. Kako “Nezavisne” saznaju, iznude i prijetnje muškarcu iz Njemačke išle su do te mjere da mu je supruga zbog svega toga završila u bolnici, kada je odlučio ...\nApel za pomoć porodici Mumalo\nU ljubomirskom selu Ugarci potpuno je izgorjela porodična kuća Milivoja Mumala. Sve se dogodilo u noći između prošlog petka i subote kada je ovaj rejon zahvatila jaka kiša i grmljavina. Porodica se nada da će uz pomoć dobrih ljudi, prije obilnijih padavina i niskih temperatura uspjeti da bar postavi krov na izgorjelom objektu. Ljudi dobre volje novčana sredstva za ...


Na debelom minusu, u Ulici otvorenog srca toplo | Radio Kosovska Mitrovica\n13. January, 2022 15:40 |\nVečeras se dočekuje pravoslavna Nova godina, koja se proslavlja po starom, julijanskom kalendaru. Proslavi ove godine pažnju posebno pridaju Srbi sa Kosova. U Kosovskoj Mitrovici na šetalištu u podne je otvorena Ulica otvorenog srca, koja se godinama održava 13. januara. Temperaturama ispod nule prkose i posetioci i izlagači. Na zubatom suncu, atmosfera je vesela. Najviše se raduju mališani, koji se tiskaju oko bine uživajući u živopisnom programu.\nZa kulturni program manifestacije i ove godine bili su zaduženi mališani iz PU „Danica Jaramaz“ iz K.Mitrovice.\nZa svoje vršnjake izvodili su novogodišnje pesmice, recitacije, kao i predstave.\nDeca su se na trgu družila i sa maskotama Patrolnih šapa, Maše i medveda, Miki Mausa i Deda Mraza.\nKao i prethodnih godina na štandovima duž gradskog šetališta na današnjoj Ulici Otvorenog srca, koja je otvorena od 12 časova, izloženi su proizvodi uglavnom domaće radinosti – mesne prerađevine, rakija, med, statkiši, sokovi, zatim ručno pletene čarape, kape i šalovi, prirodni lekoviti melemi, kreme i ostalo.\nOsim iz Kosovske Mitrovice, izlagači su svoje radove donosili i iz Zubinog Potoka, Grabovca i Velike Hoče.\nJedna od njih je i Mitrovčanka Verica Zubac, koja je na štandu danas predstavila svoje organske proizvode.\n„Na štandu u ulici Otvorenog srca učestvujem već tri godine, a inače svoje lekovite proizvode reklamiram putem društvenih mreža. Ono što sam danas ovde iznela za posetioce su mast za reumu, krema od nevena, kreme za vene i ostalo“, kazala je Zubac za KoSSev i Kim.\nIz Zubinog Potoka svoje domaće prehrambene proizvode, četvrtu godinu za redom, iznela je Zemljoradnička zadruga iz Zubinog Potoka. U njihovoj ponudi danas su se našli domaći sokovi, džemovi, kiseli krastavci.\nPredstavnik ove zadruge, Mihailović Vladimir, naveo je da se uvek odazivaju pozivu da učestvuju u Ulici otvorenog srca.\n„Naše proizvode izvozimo u Zapadnu Evropu, ali nije na odmet, da ih i na lokalnom nivou promovišemo i pokažemo narodu čime se bavimo“, kazao je.\nNa štandu pletenih proizvoda su se mogle pronaći čarape, kape, i šalovi, koje plete Mirjana Petrović iz Zubinog Potoka.\nRadoznalim posetiocima danas je svoj med, rakiju i domaći propolis predstavio Slaviša Joksimović iz Zubinog Potoka.\n„Bavim se pčelarstvom i proizvodnjom rakije. Počeo sam pre 30 godina, imam svoj voćnjak i pomaže mi cela porodica, svi učestvujemo u ovome. Inače, držim tezgu na pijaci, svake subote dolazim, ovo danas nam je najveća promocija, da vide ljudi šta proizvodimo“, izjavio je Joksimović.\nMilovan Miletić iz Grabovca, dobitnik zlatne medalje za svoje domaće proizvode, danas je na svom štandu ponudio mesne prerađevine.\nNaveo je da je to porodični biznis i da se prenosi sa kolena na koleno.\nNa štandu su se tradicionalno danas mogla naći vina dobro poznate Vinarije Manitašević iz Velike Hoče.\nOsnivač ove vinarije otkrio je da je za večerašnju noć prodao po 300l vina Gračanici i Kosovskoj Mitrovici.\nVinarija Manitašević svoja vina proizvodi već 10 godina.\nDoček srpske Nove godine nije potpun bez kuvanog vina i pečenog vola, koji se od jutros okreće na ražnju.\nPraznično veselje nastaviće se i večeras od 20 časova, muzičkim programom.\nGrađani će imati priliku da ponoć dočekaju uz nastup pevača Slobe Radanovića, trubačkog orkestra Dejana Petrovića – Big Band, Zvezda Dankosa i DJ-a.\nIzvor: KoSSev i Kim


Završna manifestacija u okviru projekta „Most kulture“ - juGmedia\nBELA PALANKA – U okviru projekta prekogranične saradnje ‘’Most kulture’’ koji su zajedno realizovali Narodno čitalište ‘’Todor Peev’’ iz bugarske opštine Etropole i Centar za kulturu, u ovom bugarskom gradu održana je završna manifestacija.\nČlanovi baletske, folklorne, pozorišne, muzičke i likovne grupe belopalanačkog Centra za kulturu boravili su u ovom gradu i sa domaćinima iz susedne Bugarske održali dva zajednička koncerta.\nZajednički performans i izložba slika održana je u velikoj sali Narodnog čitališta ‘’Todor Peev’’.\nIzložbi slika, kao i zajedničkom performansu prisustvovali su predsednik opštine Bela Palanka Goran Miljković, predsednik SO Ivica Vasić, zamenik predsednika opštine Dragan Živković i zamenik predsednika SO Aleksandar Pejčić.\nGran pri LIFFE Srdanu Goluboviću\nKrv za obrok u MEKU\nNIŠ - Kompanija McDonalds, Institut za transfuziologiju VMA i Zavod za transfuziju krvi Niš danas i sutra organizuju akciju dobrovoljnog davanja…\nZa uređenje do sada neasfaltiranih i često blatnjavih, a jako prometnih gradskih ulica, leskovačka lokalna samouprava uspela je da potpuno besplatno…


Vlada KS utvrdila prijedlog zakona o proglašenju spomenika prirode "Vrelo Bosne" - Klix.ba\nVlada KS utvrdila prijedlog zakona o proglašenju spomenika prirode "Vrelo Bosne"\n13.4.2006. u 18:00\nVlada Kantona Sarajevo utvrdila je na današnjoj sjednici Prijedlog Zakona o proglašenju Spomenika prirode "Vrelo Bosne".\nOvim zakonom se proglašava Spomenik prirode “Vrelo Bosne” i određuju granice obuhvata, kategorija zaštićenog područja, zoniranje prostora, razvojni ciljevi zaštite područja, mjere zaštite, intervencije u zaštićenom području, kao i korištenje prirodnih vrijednosti, upravljanje i finansiranje, nadzor, kazne, prelazne i završne odredbe.\nSpomenik prirode se nalazi na području Općine Ilidža i obuhvata površinu od 603 ha.\n“Zakon o proglašenju Spomenika prirode “Vrelo Bosne” donosi se u svrhu stavljanja pod pravnu zaštitu područja Vrela Bosne, koje se odlikuje izuzetnim prirodnim i ekološkim vrijednostima”, kazao je na današnjoj pres konferenciji ministar prostornog uređenja i zaštite okoliša KS Zlatko Petrović.\nU skladu sa stepenom zaštite, u okviru granica Spomenik prirode, utvrđene su dvije zaštićene zone. Prva zaštićena zona obuhvata izvorišta rijeke Bosne i njihovu okolinu u površini od 54,5 ha, od čega je 12,06 ha u privatnom vlasništvu. Druga zaštićena zona obuhvata prostor slivnog područja izvora u podnožju Igmana u površini od 548,50 ha, a 269,94 ha je u privatnom vlasništvu.\nU prvoj zaštićenoj zoni mjere zaštite se, između ostalog, odnose na zabranu eksploatacije podzemnih vodenih resursa sa obaranjem podzemnih voda na nivo koji remeti prirodni hidrološki režim vrela i ekosistem vegetacije, zabranu izgradnje infrastructure za eksploataciju površinskih voda i izvora, zabranu izgradnje objekata.\nOd vlasnika privatnog zemljišta, koje se nalazi u prvoj zaštićenoj zoni izvršit će se otkup zemljišta u periodu od pet godina, a naknada će se odrediti i isplatiti po odredbama Zakona o eksproprijaciji.\n"Potrebna sredstava za otkup zemljišta procjenjuju se na oko 3.000.000 KM. U situaciji da se promjeni Zakon o eksproprijaciji, u smislu određivanja ekonomskih cijena, taj iznos bi bio nešto veći", kazao je ministar Petrović.\n“Razgovarali smo sa lokalnim stanovništvom i kod njih postoji želja za saradnjom, oni žele da se to zemljište proda državi”, kazao je ministar Petrović dodavši kako je cilj za drugu zaštitnu zonu da stanovništvo aktivno učestvuje u realizaciji Zakon o proglašenju Spomenika prirode "Vrelo Bosne".\nUpravljanje zaštićenim područjem provodi se na osnovu Plana upravljanja Spomenikom prirode i Prostornog plana područja posebnih obilježja, a Plan upravljanja Spomenikom prirode donijeće Vlada KS u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovog Zakona.\nOvaj Zakon predviđa i finansijske kazne za one koji postupaju protivno zabranama koje su regulisane Zakonom.\nVlada KS je utvrdila i Prijedlog Odluke o mjerama za očuvanje kvaliteta zraka u Kantonu Sarajevo.\nOvom odlukom su uvedene adekvatne novine koje će se pozitivno odraziti na život i zdravlje ljudi, kazao je ministar Petrović, dodavši kako će, između ostalog, za motorna vozila biti rigorozniji princip tehničkog pregleda.\nNa današnjoj sjednici usvojen je i Izvještaj o radu Zavoda za izgradnju Kantona Sarajevo za 2005. godinu.\nIran odbija prekinuti obogaćivanje urana\n13.04.2006. u 20:17\nBush i Blair suzdržani od čestitanja pobjedniku talijanskih izbora\n13.04.2006. u 15:28\nVozio 110 km/h\nCvjetko Lukić osuđen na tri godine zatvora: Vozio pijan, izazvao nesreću sa smrtnim ishodom


Game Night (2018) CAM online sa prevodom\nPočetna » Svi filmovi » Comedy » Game Night (2018) CAM\nGame Night (2018) CAM\nOpis: Max i Annie par su koji se redovno sastaju sa ostalim parovima kako bi igrali igre. No, kada Maxov brat Brooks podigne razinu igre i pripremi misterij ubojstva koji trebaju riješiti, zajedno sa lažnim lopovima i federalnim agentima, stvari neočekivano odmaknu kontroli kada Brooks biva otet. Ne znajući je li to dio igre ili ne, ostali nastavljaju igrati igru, no polako počinju shavaćati da stvari nisu onakvima kakvima se doimaju. Tokom jedne kaotične noći, ovi prijatelji naći će se u debelom škripcu kada se zapleti počnu redati jedan za drugim. Bez pravila i bodova, ovo će im biti ili najluđa noć, ili kraj igre…\nTagovi: onlajn, film, srbija, filmovi, Free, bollywood, Movies, Movie, sa prevodom, Game Night (2018)


Prikazuje članke prema oznakama: poslanici\npetak, 21 Decembar 2012 01:09\nPitajte kantonalne poslanike\nCentri civilnih inicijativa (CCI) organizuje Javnu tribinu sa osnovnim ciljem poboljšanja komunikacije između izabranih predstavnika i građana. Javna tribina treba da omogući građanima da predstave probleme sa kojima se susreću i postave pitanja kantonalnim poslanicima koji su zahvaljujući njihovim glasovima dobili mandat i povjerenje da ih zastupaju u zakonodavnoj vlasti. Izabrani predstavnici će dobiti priliku da na ovom skupu izravno odgovaraju na postavljena pitanja i iznesu svoje i eventualno stavove stranaka iz kojih dolaze. Održavanje Javne tribine je planirano za 21.12.2012.godine sa početkom u 17 sati i 30 minuta u Gradskoj biblioteci u Zenici (Školska ulica br.6).


Pišite nam, družimo se!\nDa vas vidimo: Koliko osmica vidite na slici?\nGaleb uhvaćen na djelu: U supermarketu ukrao kesicu grickalica (VIDEO)\nGaleb svojom snalažljivošću šokirao mnoge.\nNamjera mi je pomoći im i na ovaj način da razlikuju dobro od lošega i da uvijek imaju na umu da se strahote iz 90-tih više nikada i nikome ne bi smjele dogoditi\n„Da nije bilo ljudske potrebe, ne bi bilo ni filma koji je dugo i mukotrpno nastajao uz svu sjajnu kreativnu ekipu..."\nEvo gdje gledaoci u BiH mogu pratiti finale Eurosonga\nGrađani BiH takmičenje za najbolju pjesmu Starog kontinenta mogu pratiti na hrvatskoj televiziji HRT 1, na srbijanskoj RTS 1, slovenskoj RTV SLO 2 i televiziji Sjeverne Makedonije MRT 1. Naravno, ovisno o TV operateru koji ima određeno domaćinstvo.\nBivša bh. predstavnica: Nisam sigurna da će Konstrakta pobijediti, mada bih voljela\nKaže da joj je žao što više nijedna zemlja iz regiona nije ušla u finale. A to što BiH od 2016. ne učestvuje ne Eurosongu, kaže da je posebna priča.\nViše o temi donosimo u nastavku\nKonstrakta se oglasila: Ne stižem čitati poruke ni ikom išta odgovoriti, ali se zahvaljujem na pažnji\n- Samo da vam se javim s 88. probe. Čuje se Englez u kabini pored - započela je Konstrakta snimajući se uz filter sa suzama.\nProglašen za najboljeg glumca na Međunarodnom festivalu: Emir Hadžihafizbegović "razvalio" u Rijeci\n„Sjećaš li se Doli Bel“ i dalje ruši barijere i osvaja srca publike i kritike i do danas je najnagrađivanija predstava Kamernog teatra 55 sa preko pedeset domaćih i međunarodnih nagrada.\nEmocije i aplauz\nBol i tuga u publici: Prva nizozemska predstava o genocidu u Srebrenici\nGovoreći o predstavi, istaknula je da joj je drago kada vidi da ljudi žele da dolaze, da nauče nešto iz toga i da nove generacije u budućnosti donose bolje odluke od prijašnjih generacija.\nRadujete li se?\nNikolina Kovač: Jedva čekam da ljudi čuju moju i Halidovu pjesmu\n- Moram priznati da nikada brže nisam snimila spot u svojoj dosadašnjoj karijeri, jer je sve teklo spontano i sa puno pozitivne energije, a dobra energija je najvažnija da bi nešto uspijelo i bilo kako treba - izjavila je Kovač za portal "Avaza".\nOvu mozgalicu riješi tek 9 od 10 ljudi: Za tačan odgovor imate samo 30 sekundi\nBudimo iskreni - mozgalice mogu biti zanimljiv način zabave, bilo da se radi o zabavi ili izazovu. Neka istraživanja tvrde i da su odličan način da se povezemo s drugima - rješavajući ih.\nLoad next 10 article(s) (713 left)Loading...


Apikotomija | Futura Dental\nKako bi omogućili očuvanje zuba koji je indiciran za vađenje nakon što se konzervativno ne može izliječiti provodi se apikotomija. Često liječenje nije moguće uspješno izvesti jer je korijen zuba zavinut, pa liječenje nije moguće izvesti kako treba. U tom području nakupljaju se bakterije, te je nemoguće zaobići upalu. Apikotomija je operativni zahvat kojim se odstranjuje vrh korijena skupa sa patološkim tkivom – cistom ili granulomom.


Kako je Broj Jedan tri puta video Tita!?! Samo na Strip Blogu\nBoravio je i u društvu gospode i careva, a kao što rekosmo bio je drug. Međutim, malo se priča o susretu sa članovima čuvene grupe TNT.\nNaime, moramo se malo vratiti u prošlost kako bismo razumeli kontekst same priče. Zaista prema verziji Broja Jedan dizanje u vazduh mosta na Neretvi nije bila Titova ideja, ni nekog od njegovih komandanata, ni Jul Brinerova, već je to smislio sam Broj Jedan. Ko god se uputi na ekskurziju „Titovim stazama revolucije“ neizostavno mora posetiti mesto gde je poginuo Sava Kovačević na Sutjesci. Ali koja je verzija tačna, da nije uspeo da se probije, ili da je kao što Broj Jedan kaže Tito izdao Savu? Naravno, postavlja se i pitanje da li su sa Savom bili samo ranjenici ili još neko, recimo Broj Jedan?\nŠta mislite da su posle susreta sa Titom pevali članovi grupe TNT, „računajte na nas“ ili „i ja sam video Tita maršala legendu tu, slobodotvorca, čoveka tog, druga i borca“? Pa to ne možemo da znamo, ali ono što nam svedoči o tome da oni i nisu bili oduševljeni upoznavanjem sa Josipom Brozom jeste njegova rečenica na kraju: „Što ću sad? Nemam više ništa… jedino mi još preostaje da umrem“!\nPročitajte: Kako se vodi politika Grunfovim porukama iz Alan Forda?\nMožda nisu bili oduševljeni vođom SFRJ, ali su se svakako duševili Beogradom, o kojem govore sve najbolje: „Volim tu atmosferu, prisnosti i tisućugodišnje kulture, čime se naši gradovi ne mogu ponositi!“\nTito u svojim malverzacijama, sa tamnoputim oficirom neke daleke, nesvrstane zemlje, Jovanka i Broj Jedan, svakako su sugerisali na to da ovakvo stavljanje u kontekst nikako ne može biti popularno u SFRJ i da je epizoda zabranjena.\nOna je na kraju objavljena od strane „Mladine“ u Sloveniji 1989/1990. godine.\nI sada ide trenutak istine. Epizoda je lažna! Nema mnogo poznatih podataka o tome ko su autori, ali su verovatno bili protivnici samoupravnog, socijalističkog režima koji im se nije dopadao, a sve to u vreme kada je nezadovoljstvo sve više kulminiralo.\nO ovome svedoči i strip kritičar Slobodan Ivkov u svom autorskom tekstu za Blic: „Naravno, radi se o lažnoj epizodi (parafrazi, falsifikatu, omažu, parodiji – kako kome drago) iz “Mladine” oko 1989. ili 1990. Ona se u obliku poluilegalne sveske i danas prodaje – i u Beogradu – o čemu je prošle nedelje opširno pisao i nedeljnik NIN. U toj storiji autora o čijem identitetu se još uvek samo nagađa, Grupa TNT dolazi po zadatku u Beograd, da bi im usput Broj Jedan pričao o njegovom učešću u Bici na Neretvi, dilovima sa esesovcima, Titovoj izdaji Save Kovačevića…“ (blic.rs/29.07.2017.)\nU tekstu Iztoka Sitara za sajt hercegnovi.cool otkrivamo da je autor ove sporne epizode Andrej Flumiani.\nU godini kada Alan Ford i grupa TNT slave pedeset godina postojanja, važno je razotkriti jedan ovakav mit. Da, istina je, grupa TNT nikada nije bila u Beogradu, bar ne u pričama koje su napisali njegovi tvorci!\nTags: alan ford, broj jedan, tri puta video tita\nPrevious “Skalpirani – Mrtve majke”: Sjajan dan za skalpove (VIDEO)\nNext Zlatni Asteriks i Obeliks u borbi za prava reportera bez granica


Srpski Fasisticki Kolaboratori | We Remember the Bosnian Genocide, 1992-95. Mi se Sjećamo Genocida u Bosni, 1992-95.\nTag Archives: Srpski Fasisticki Kolaboratori\nČetnici Draže Mihajlovića: Poklali smo muslimansku decu, žene i starce\tPosted on March 25, 2012\tby Bosnian Genocide Genocid nad Bošnjacima u Čajniču, Pljevljima i Foči 1943. Uništili smo muslimane i to “oko 1200 boraca i do 8.000 ostalih žrtava: žena, staraca i dece.” (februar 1943) Slijedi izvještaj ‘herojskog’ poduhvata srpskih fašističkih kolaboratora - četničkih odreda Dragoljuba Draže Mihailovića – u februaru 1943 … Continue reading →\nTagged Bosanski Genocid, Cetnici Draze Mihajlovica, Dragoljub Draza Mihajlovic, Draza Mihajlovic, Genocid, Genocid nad Bošnjacima u Drugom Svjetskom Ratu, Genocid u Bosni, Genocid u Cajnicu, Genocid u Foci, Genocid u Istocnoj Bosni, Genocid u Pljevljima, Pavle Djurisic, Srpski Fasisticki Kolaboratori\tDragoljub Draža Mihailović i Rehabilitacija Srpskog Fašizma na Balkanu\tPosted on March 23, 2012\tby Bosnian Genocide Reč je o osuđenom ratnom zločincu za zločine protiv čovečnosti počinjene nad Bošnjacima, Hrvatima, ali i nad srpskim narodom. Pokušaj njegove rehabilitacije poništava antifašističku borbu srpskog i svih drugih jugoslovesnkih naroda.


Početak/Društvo/Nikola Đorđević prvi do Bogojavljenskog krsta! (FOTO)(VIDEO)\nNa otvorenim bazenima Sportskog centra „Čair“ danas je 20 Nišlija plivalo za Bogojavljenski krst, a prvi je do njega stigao 24-godišnji student Elektronskog fakulteta Nikola Đorđević.\nOvogodišnji Vitez plivanja kao nagradu dobio je lovorov venac, zlatni lančić sa krstom i novčanu nagradu od 30.000 dinara. Ipak, najveća nagrada svima njima je što su danas učestvovali na jednoj ovakvoj manifestaciji.\n„Svi koji su danas došli ovde su pobednici. Nije cilj samo da se stigne do krsta već da se izadje ovde i ispliva. Pobedu bih posvetio svojoj porodici. Motiv za prijavljivanje bio je da se dokažem prvenstveno sebi i uradim nešto po pitanju svojih osećanja. Plivaću i sledeće godine!“ rekao je Đorđević.\nJedina dama koja se danas nadmetala sa 19 preostalih takmičara, među kojima je bilo onih od 18 do 70 godina, bila je Jovanka Morović zbog koje je ove godine napravljen presedan kada je u pitanju broj takmičara. Iako nije prva doplivala do krsta, njoj je uručen lovorov venac i preostale specijalne nagrade.\n„Prezadovoljna sam svojim učešćem. Prvi put kada sam se prijavila, htela sam da probam kako je i posle mi se svidelo, najviše zbog osećaja koji imam kada se sve završi.“ kazala je Jovanka po završetku plivanja.\nTradicionalno, u bazenu su se našli i predstavnici Vojske Srbije, Ministarstva unutrašnjih poslova policijske uprave u Nišu i Žandarmerije. Među takmičarima je bio i 70-godišnji penzioner Ivan Đorđević koji je plivao sedmi put.\nPredsednik opštine Medijana, Nebojša Kocić pozdravio je sve takmičare i prisutne i naglasio da će ova gradska opština brojnim manifestacijama nastaviti da radi na očuvanju tradicije. Dodao je da se divi hrabrosti svih onih koji su se danas pojavili i istakao da je ove godine bilo preko 40 prijavljenih.\nSve takmičare predstavili su ponaosob a potom im je sveštenik Raša Petrović dao blagoslov pred ulazak u vodu. U čast hrabrih plivača čelnici GO Medijana, sveštenici, pripadnici Vojske Srbije i Žandarmerije sibmolično su pustili golubove u vazduh sa bazena u Čairu.\nPosetiocima su služeni topli napici – kuvana rakija i čaj. Neobično lepo vreme za januar privuklo je veliki broja građana pa su tribine čairskog bazena bilo popunjene do poslednjeg mesta.\nPlivanje za časni krst već dvanaestu godinu zaredom organizuje GO Medijana u saradnji sa Niškom eparhijom.\nbazen Čair Bogojavljenje GO Medijana plivanje za časni krst


Ukinutim odredbama bilo je predviđeno da građani za uslugu prerade i zbrinjavanja komunalnog otpada na deponiji “Livade” plaćaju 0,045 eura po metru kvadratnom stambenog prostora, a pravna lica od 0,006 do 0,40 eura\n12350 pregleda\t17 komentar(a)\nIlustracija, Foto: Luka Zekovic\nUstavni sud je poništio dio cjenovnika “Deponije Livade” Podgorica o komunalnom otpadu, a kojom se utvrđuje cijena za odvoz smeća koju plaćaju građani i privreda.\nU saopštenju Ustavnog suda piše da se ukidaju odredbe članova 2 i 3 cjenovnika usluga prerade i zbrinjavanja komunalnog otpada na deponiji “Livade” u Podgorici, od 20. oktobra 2020. godine, koji je donio Odbor direktora “Deponija” i da prestaju da važe danom objavljivanja ove odluke.\nČlanom 2 bilo je određeno da građani plaćaju za uslugu prerade i zbrinjavanja komunalnog otpada na deponiji “Livade” 0,045 eura po metru kvadratnom stambenog prostora, dok je za pravna lica taj iznos, u zavisnosti od djelatnosti, bio od od 0,006 do 0,40 eura.\nOdredba 3 pomenutog cjenovnika predviđala je da se na usluge prerade i zbrinjavanja komunalnog otpada iz člana 2 obračunava porez na dodatu vrijednost po stopi od sedam odsto.\nOsim te odluke, na sjednici održanoj 12. maja donijeto je rješenje kojim se pokreće postupak za ocjenu ustavnosti i zakonitosti odredaba člana 6 st. 2. i 3. Uredbe o bližim elementima i Metodologiji za određivanje cijena komunalnih usluga na teritoriji čitave Crne Gore.\nOdlukom odbora direktora od 20. oktobra 2020. usluge “Deponije” su uvećane za 50 odsto, zbog čega su mogi od privrednika i građana negodovali.\nIz advokatska kancelarije “Komnenić i saradnici” krajem proše godine su predali Ustavnom sudu inicijativu za pokretanje postupka za ocjenu saglasnosti sa Ustavom i zakonom pomenutog cjenovnika usluga prerade i zbrinjavanja komunalnog otpada na deponiji “Livade”.\nIz te kancelarije su istakli da cjenovnik Deponije obiluje nezakonitostima.\n”U cjenovniku je izražena jedinstvena cijena usluga prerade i zbrinjavanja komunalnog otpada, iako je Uredbom o bližim elementima i metodologiji za određivanje cijena komunalnih usluga jasno propisano da se te cijene moraju na računu svakog korisnika posebno iskazati. Budući da te cijene nisu posebno iskazane u cjenovniku, one se ni na računu korisnika ne mogu posebno iskazati, pa korisnici ne znaju koliko plaćaju za preradu, a koliko za zbrinjavanje komunalnog otpada”, pojasnio je advokat Filip Kažić.\nUstavni sud sredinom 2020. godine pokrenuo je postupak za ocjenu ustavnosti i zakonitosti Odluke o cijenama, ali je Odbor direktora donio novu u oktobru, koja je sada poništena.\nKažić je tada u inicijativi naveo da odluka o cijenama usluga deponovanja komunalnog otpada na deponiji “Livade” nije u skladu sa Ustavom i Zakonom o komunalnim djelatnostima i Zakonom o zaštiti potrošača.\nUstavni sudotpadodvoz smećaDeponijaPodgoricaDeponija Livadesmeće\n24.06. 15:36 h\t52541\n24.06. 20:11 h\t38782\n25.06. 08:10 h\t34562\n24.06. 16:14 h\t31931\n24.06. 14:51 h\t29691


Vanjski stolni namještaj mramorni gornji stolić sa željeznim nogama, veleprodajni vanjski namještaj na TopChinaSupplier.com\nPočetna stranica dobavljača namještaj Vanjski namještaj Vanjski stolni namještaj mramorni gornji stol za kavu s željeznim nogama\nVanjski stolni namještaj mramorni gornji stol za kavu s željeznim nogama\n5 Set US $ 84.68 / Set\nViše opcija za ostale serije:\nCopy lpreuzimanje tinte u IE: https://www.tanfly.com/PDF/Tanfly-color.pdf\nTANFLY Furniture Co, Ltd je vrhunski proizvođač i izvoznik koji ima više od 6 godina iskustva. Tvrtka je okupila grupu talenata u istraživanju i razvoju, proizvodnji i marketingu kauča od ratana, modularne sofe, trpezarijskog stola, stolice i stola, barske stolice, dnevnog boravka, vruće namještaj za kadu, ljuljačka, stolice za suncobrane.\nTANFLY se posvetio pružanju „Savršenih rešetki za nameštaj od ratana“ za saradnjunsumeri širom svijeta. TANFLY ima confidence bolje služiti svjetskom partneru od:\nØ Proizvodnja base: Površina: 7,000 kvadratnih metara, uključujući: Proizvodnja base, R&D centar, prodajni salon uzoraka\nØ Oprema za osnovnu proizvodnju: mašina za rezanje aluminijuma, mašina za zavarivanje, mašina za prah premaza, mašina za rezanje pjene, šivaća mašina;\nØ Proizvodna sposobnost: godišnja sposobnost proizvodnje: 300 * 40HQ kontejneri.\nØ Većina sirovina naših proizvoda testirana je u skladu sa SGS.\nMolimo vas da priložite datoteku za našu kopiju certifikata za ove testove sirovina.\nØ OEM: Ponosni smo i što smo OEM dobavljač za dvije vodeće kompanije za namještaj od ratana u svijetu (a ne cozgodno je otkriti njihovo ime, jedno je u SAD-u, jedno u Australiji).\nØ Razvijanje plijesni: R&D centar reagiraupotrebljivi za sav razvoj kalupa, možemo upoznati novu imidž image dizajna.\nØ Ograničena garancija: 24 mesecanth (izračunato od datuma proizvodnje od TANFLY) za sve predmete od ratanskog namještaja.\nØ Žalba: Imamo kompletni postupak nesmetanog rada za pritužbe kupaca. To ćemo riješiti u najvećoj mogućoj mjeri kada dobijemo sliku, problem deskriptiranje, serijski broj predmeta i broj naloga za reklamacije. U obećani datum ograničene garancije, rezervni dijelovi besplatni, naplatit ćemo vam troškove dijelova ukoliko prigovor iz stavka reklamira na naš ograničeni datum garancije.\nstakleni stolić za kavu\nmetalne noge stola za kavu\naluminijski stolić za kavu\nokrugli stolić za kavu\nmaštovit stakleni stolić za kavu\nmetalna baza za stolić za kavu\nstolić za čaj


Zlatna Maja sa Svjetskog kupa\nNastavljajući svoj niz medalja, nakon bronce sa Grand Slam turnira u Parizu, Marijana Mišković (JK Student) popela se do najvišeg postolja Seniorskog Svjetskog kupa u Beču, 14.02.2009.g.\n„Zlatna Maja“ je sa pet uzastopnih pobjeda u Beču osvojila prvu zlatnu medalju sa Seniorskog Svjetskog kupa za Hrvatsku. U prvoj, uvijek najtežoj, borbi na otvaranju natjecanja pobjeđuje Španjolku Puche Palao sa dvije kazne (shido) konačnim rezultatom 5:0 (yuko). U drugom kolu bila je iskusnija i bolja od mlađe Slovenke Milošević, rezultatom 7:0 (wazari), dok u trećoj borbi na ippon 10:0 pobjeđuje predstavnicu Njemačke Drexler. Trećom pobjedom plasirala se u polufinale gdje ju za protivnicu očekuje stara poznanica Slovenka Urška Žolnir, brončana sa Olimpijskih igara u Ateni 2004.g. Nakon pola borbe još jedna maksimalna pobjeda ipponom (10:0) i Maja je u finalu Svjetskog kupa.\nTrećeplasirana sa Svjetskog prvenstva, Rio 2007. i Olimpijskih igara, Peking 2008.g., Nizozemka Elisabeth Willeboordse bila je konačna prepreka koju je naša Marijana Mišković savladala na putu do najvišeg postolja. Osvojivši prvo zlatno odličje sa Svjetskog kupa Maja je potvrdila svoj izniman talent, još iz juniorskih dana kada je od 1999.-2001.g. osvajala najsjajnija odličja sa juniorskih A turnirima (Jičin i Paks).\nNakon ozljeda, mukotrpnog rada i truda uspjesi su konačno došli na naplatu. Još prošle sezone, 27-godišnjakinja iz Splita, najavila je svoje odlične rezultate. Osvajanjem sedmog mjesta na prvenstvu Europe, održanog u Lisabonu, te niza plasmana na Svjetskim kupovima Maji je nastup na Olimpijskim igrama u Pekingu izmakao samo za jedno mjesto na Ranking listi. Po uzoru na poslovicom „Što te ne ubije, ojača te“, Maja je nakon senzacionalne prošlotjedne bronce sa Grand Slama u Parizu, postala zlatna. U novoj Olimpijskoj sezoni Maja je trenutno sa zlatnim odličjem iz Beča izbila na drugo mjesto aktualne Svjetske Ranking liste sa 220 bodova, iza Japanke Ueno.\nSve čestitke na iznimnom uspjehu prije svega upućujemo Marijani Mišković. Dok se zahvale mogu uputiti i na adrese njenih, još nekada prvih trenera; Steve Mentusa, Nenada Maleša i Voje Vujevića do današnjih trenera i izbornika; Dragomira Tavre i Miroslava Novkovića, te klupskih kolega i sparing partnera u njenom matičnom Judo klubu Student iz Splita.


I PRAVOSLAVCI SU KATOLICI: Ovo je najveća javna tajna pravoslavne crkve! (FOTO) | Telegraf - Najnovije vesti\n14. decembar 2014 | 18:06\nI PRAVOSLAVCI SU KATOLICI: Ovo je najveća javna tajna pravoslavne crkve! (FOTO)\nReč "katholikismos" ima sasvim specifično značenje na grčkom jeziku, a na našem se prevodi kao "sabornost", i predstavlja jednu od četiri najbitnije karakteristike svih crkava, uključujući i pravoslavnu\nFoto: Tanjug/FaH/Lana Slivar Dominić\nU našem narodu je uobičajeno da se reč "katolik" vezuje za pripadnike Rimokatoličke crkve koja je dominantna na Zapadu i u našem neposrednom zapadnom okruženju. Najčešće, kod mnogih ljudi, zbog nesrećnih tokova istorije, ovaj pojam nema nimalo pozitivan smisao i često se smatra lošim samim po sebi.\nA to je greška, jer su i pravoslavci zapravo katolici, samo im se to ne govori često. O čemu se radi?\nPa, o samoj reči. "Katolik" dolazi od grčke reči "katholikismos", koja se u našoj verziji Simbola vere prevodi kao "sabornost".\nBayan Miag-ao, rimokatolička crkva na Filipinima. Foto: Mardonie Cruz\nPošto sa izuzetkom tzv. filiokvea - rimskog dodatka koji kaže da Sveti Duh ishodi i iz Oca i iz Sina a ne samo iz Oca - nema nijednog drugog spora oko ovog dokumenta, ključni paragraf vezan za ovu tematiku na srpskom jeziku glasi: (verujem) "u jednu, svetu, sabornu i apostolsku crkvu", na latinskom "Et unam, sanctam, catholicam et apostolicam Ecclesiam", a na grčkom: "Εἰς μίαν, ἁγίαν, καθολικὴν καὶ ἀποστολικὴν ἐκκλησίαν".\nDakle, radi se o jednoj od četiri (a možda i jednoj od dve najbitnije) karakteristike Crkve uopšte, naime, to što je katolička, to što je apostolska, i to što je jedna i sveta.\nToliko je ovo bitno da se reč "katholikon" upotrebljava kao naziv za pravoslavnu katedralu (u našem prevodu: saborna crkva), dok se na Zapadu koristi pojam koji se gradi od grčkih reči kathedra (sedište, klupa) + hedra (sedište, stolica, dakle slično značenje kao i prva reč).\nCrveni trg i crkva Svetog Vasilija u Moskvi. Foto: Tanjug/AP\nMeđutim, zbog poistovećivanja pojma katolik sa pripadnicima Rimokatoličke crkve, kojoj je to osnovni termin kojim se definiše, došlo je do razgraničenja pojma katoličanstva koji se odnosi na Rimsku crkvu, i katoličnosti koji se odnosi na sabornost, odnosno samu suštinu pojma.\nInače, termin Katolička crkva je bio osnovni kojim se cela ova institucija imenovala tokom prvog milenijuma.\nPrvi put je zabeležen u "Pismu Smirnjanima" od strane Ignjatija Bogonosca, kada je dotični napisao "gde je Hristos, tamo je i saborna Crkva".\nOd drugog dela drugog veka nove ere, pojam "katoličko" počinje da nosi i značenje "pravoslavno", kao "ne-jeretičko", pošto su katolici (dakle, i na istoku i na zapadu, jer tada je Crkva bila jedinstvena) tvrdili da uče punu istinu i da predstavljaju čitavu Crkvu, dok je "jeres" prenaglašavala samo jedan vid istine.\n380. godine imperator Teodosije I je ograničio upotrebu pojma "katolički hrišćanin" samo na sledbenike pape Damasija I i patrijarha Petra Aleksandrijskog.\nDanas se Crkva na Istoku definiše u odnosu prema nečem drugom, dakle, Pravoslavna crkva, kao institucija koja slavi nešto ispravno u odnosu na one koji ne slave ispravno, dok je na Zapadu preživeo pojam "katolička" kao odlučujući, možda ponajviše (premda ostavljamo prostor da grešimo) zbog insistiranja Rima na papskom prvenstvu među hrišćanskim patrijarsima.\nHOROR U RESNIKU: Deda puškom razneo unuki (8) glavu!\nLančani sudar kod aerodroma Nikola Tesla!\nZvezda je na današnji dan doživela najveću tragediju u novijoj istoriji! (VIDEO)\nTagovi: Crkva, Hrišćanstvo, Istočna pravoslavna crkva, Katolici, Katolička crkva, Pravoslavci, Pravoslavlje, Pravoslavna crkva, Religije, Rimokatolici, Rimokatolička crkva\nZoran Pajić 09.11.2018 19:24\nI jedna i druga verska ustanova krše Božiji Zakon! Drugu zapovest: ne klanjati se ikonama i Četvrta zapovest Subota! A katolici kao i pravoslavci propovedaju nedelju koja je potiče svetom danu Sunca koji nije potekao od Svetoga Pisma! Već od Pape...\nAleksandar 26.04.2018 15:47\nKatolicku Crkvu i papu nikad necemo priznati jer su Se odvojili i poceli uvoditi novotarije u Crkvenosluzbene radnje kojih do tada nije bilo. Do tada smo svi bili pravoslavni. Zato je od katolika i katolicke Crkve odstupila Bozja Blagodat i Nema u njoj Duha Svetog , Duha Ocevog. Katolicki Svestenici ne mogu nista da osvete niti ista pozitivno duhovno da urade da pomognu coveku, da ne govorimo o skandalima i gnusobama i sramnim djelima koja prate katolicku Crkvu( Rimsku Crkvu) od Raskola pa na ovamo. Pomirenja nece nikad biti sve Dok Se Papa ne pokaje za zla djela nanijeta pravoslavlju i da se vrate na stanje od pre 1054 godine. Posto Se to nece desiti i dalje ce biti trvenja i mrznje a Bog ce unistiti Rim i katolicku Crkvu zbog jeresi. Katolicka Crkva gubi moc , gubi vjernike pa bi sada da se ujedinjuje cak i da muslimanima i budistima i indijancima samo da zadrzi svetovnu moc. E snama pravoslavnima nece a i muslimani ne je.. Ni nula posto. Radije Mi pravoslavni sa muslimanima moralnim i cestitim nego sa katolicima.\nNada Trajkovic 24.11.2016 14:47\nPravoslavna religija je katolicanska (saborna), a ne katolicka. To je osnovna greska u ovom tacnom tekstu. Nazalost, u pravoslavlju vernici mnogo sta ne znaju, za razliku od katolika. Znaju samo oni koji sami kopaju po istoriji i veri. Narod nije bas upucen, a ni deca i mladi, takodje. A proste se i klone reci "katolik". Zato je s vremenom otislo sve ovo znanje iz gornjeg teksta. Kakva steta. Steta po narod. Ponovo procitajte tekst. KATOLICANSKA je i jedna i druga crkva, svi u osnovi naginju sabornosti. Cak i islam, dzamija znaci tamo gde se sabiraju. To je i stvar lingvistike, na grckom, na latinskom, na arapskom.


Ujedinjeni protiv kovida: Vakciniši se | Boom93\nUdruženje lekara "Ujedinjeni protiv kovida" počelo je danas afirmativnu kampanju u cilju podizanje svesti o važnosti vakcinacije u cilju poboljšanja odziva građana.\nU saradnji sa rediteljem Srđanom Dragojevićem i glumcem Milošem Samolovim napravljen je video spot sa porukom “Vakciniši se”.\nOznakeAkcija Srbija Ujedinjeni protiv Covida Vakciniši se


Heterozidi • Budi zdrav, produži život.\nStart » Naš blog » Medicinska biohemija » Heterozidi\nKao što je već objašnjeno, heterozidi su glikozidi nastali kondezacijom između hidroksilne grupe jednog monosaharida i hidroksilne grupe nekog drugog jedinjenja koje nije monosaharid i čini tzv. aglikonsku komponentu. To je veoma raznovrsna grupa organskih jedinjenja naročito rasprostranjenih u biljnom svetu. Hidrolizom ovih jedinjenja se dobiju monosaharidi i hemijska tela sa najrazličitijom strukturom, koja su sa glicidskim delom molekule vezana ozidskom vezom. Veliki broj ovih jedinjenja ima određen fiziološki efekat, te se u medicini upotrebljavaju i kao lekovi. Za medicinu su od posebnog značaja heterozidi koji imaju posebnu strukturu i čine osnovnu supstancu vezivnog i rskavičnog tkiva. U njihovim heteropolisaharidnim lancima veliki deo aglikonske komponente čine aminošećeri, pa se stoga nazivaju glikozaminoglikani.\nGlikozaminoglikani ( više )


VW kao firma nije „san snova“ investitora... - Auto Republika\nПочетна Life Biznis VW kao firma nije „san snova“ investitora…\n…Uprkos najboljim prodajnim brojkama\nBrojke su veoma efikasan, rekli bismo neizbežan način da se u svetu automobila premeri ko je tu najveći, najbolji ili pak najbrži činilac industrije. Volkswagen je pre neki dan obelodanio prodajne brojke, i sudeći po njima, razloga za sreću mudraca u upravnom odboru kompanije je previše.\nNajpre, koncern iz Volfsburga je najveći globalni proizvođač automobila, i uz isporuku 10,97 miliona četvorotočkaša tokom 2019. godine, realizacija iskazana naturalnim pokazateljima je uvećana za 1,3% u poređenju sa 2018. Ujedno to znači da je Toyota postavljena tako da, uz anticipirane isporuke od 10,7 miliona jedinica na četiri točka, gleda direktno u leđa nemačkom konglomeratu.\nU okviru same grupacije, Porsche je napravio najduži korak unapred. Ekipa iz Cufenhauzena je uvećala prodaju za 9,6%, dok je Seat bio još ubedljiviji s rastom od skoro 11%, mada se proizvodi koji se sklapaju pod ove dve marke teško mogu uporediti, ne sa tehničke, već sa ekonmske strane. Dalje, Audi je isporučio za 1,8% više vozila u odnosu na sporu 2018.\nVisok broj prodatih vozila je iznenadio i sam Volkswagen. Iz kompanije su se širila očekivanja o stagnaciji i takve informacije su bile aktuelne još jesenas. Prema mišljenju direktora prodaje nemačke grupacije, Jirgena Štakmana, ekspanzija u prodaji krosovera je doprinela na najdubli način, ukupnim finalnim pozitivnim rezultatima.\nOvo je očigledno vidljivo ukoliko se prione na analizu prodajnih brojki ćerka firme Audija, italijanskog Lamborghinija. Od ukupno isporučenih 8.205 primeraka, skoro 5.000 se odnosilo na „Super SUV“, kako čelnici marke vole da klasifikuju krosover Urus. Poređenja radi, Italijani su tokom 2018. godine isporučili svega nešto preko 5.000 (egzotičnih, sportskih) automobila.\nVW je do dobrih prodajnih rezultata stigao i zahvaljujući odličnim postignućem u Kini, a ono je bilo najočiglednije na samom kraju godine. Na najvažnijem tržištu nemačkog konglomerata, tražnja za vozilima VW grupe je porasla za 0,6%, na 4,21 miliona primeraka. Pored toga, u matičnoj zemlji, Volkswagen je, sa aspekta prodaje, izrastao za 6% u odnosu na lani, pa je tako isporučio skoro 1,3 miliona vozila.\nU kojim oblastima Volkswagen mora da persira Toyoti\nOslanjanje na prodajne brojke poseduje značajne suštinske nedostatke. Cifre koje ilustruju isporuke govore veoma malo o tome koji je najbolji proizvođač automobila u svetu. To isto smatra i sam Štakman. Činjenica je da uvećana tražnja dovela i do viših prihoda u bilansu uspeha za 2019. godinu. Ali, to više nije u primarnom fokusu rukovodstva grupacije.\n“Jasno smo postavili kategoriju profitabilnosti kao osnovnu oblast koju želimo da unapredimo,” naveo je pomenuti direktor prodaje u razgovoru s novinarima Handelsblatta.\nPa ipak, slika koju VW šalje o sebi u javnost, prilično je drugačija, tumačena kroz prizmu profitabilnosti u odnosu na utisak koji stvara grandiozna, ali ne tako vredna tvrdnja, da se radi o najvećem proizvođaču vozila na svetu.\nPoslovni profit Volkswagena u prva tri tromesečja 2019. godine je izneo oko 13,5 milijardi evra, dok je ta cifra kod Toyote bila skoro 16 milijardi evropskih novčanica. Zato i ne čudi sledstveni podatak da kapital japanske kompanije na berzi vredi dobrih 206 milijardi evra spram Volkswagenovih, nešto manje od 92 milijarde evra. Brokeri bi prethodnu rečenicu uobiličili na način da je tržišna kapitalizacija Toyote više nego dvostruka u odnosu na VW.\nPo mišljenju automobilskog eksperta Stefan Bracela, iz Centra za menadžment u oblasti automobilske industrije (Center of Automotive Management), kompanija iz Volfsburga bi morala da poradi na temu inovacija. “VW jednostavno mora da impresionira akcionare svojim planovima i očekivanjima za budući razvoj,” navodi Bracel. “To je jedini način na koji VW može uvećati svoju tržišnu kapitalizaciju kako bi se barem malo približio Toyoti.”\nUsredsređenost na teme budućnosti je takođe jedan od razloga zašto je tržišna kapitalizacija Tesle otišla „nebu pod oblake“, i to uprkos tome što je tržišno učešće američkog proizvođača električnih automobila apsolutno marginalno u poređenju i sa Volkswagenom i sa Toyotom. Još kada se zna da je Tesla zabeležila poslovni gubitak u prva tri kvartala prošle godine u nivou od oko 400 miliona evra, priča postaje još pikantnija.\nKapital Tesle na tržištu vredi samo malo manje od Volkswagenovog, odnosno tržišna kapitalizacija američke kompanije trenutno iznosi 85 milijardi evra, na koji način je prevaziđena vrednost ostalih proizvođača četvorotočkaša iz te prekookeanske zemlje. Iza ostaju i BMW i Daimler.\nVW stoga gaji velike nade da će modularna električna konstrukcija, platforma skraćeno nazvana MEB, doneti novu dimenziju poslovanju kompanije. Po mišljenju Bracela, koncern iz Volfsburga mora da se dokaže i preživi „proizvodni pakao“, nalik onom kroz koji je nedavno prošla Tesla.\nPa opet, pre svega toga, VW se trudi da emituje najbolje moguće raspoloženje među akcionarima, zaposlenima i u javnosti, a to čini poentiranjem kroz prodajne brojke i najave u stilu „Rusiju gazim – Ameriku opkoljavam”.\n“Brojni novi modeli su deo grupne elektro ofanzive, a uvećano interesovanje kupaca za vozila iz tog segmenta je dovelo i do porasta prodaje takvih modela za oko 80%, na koji način su isporuke dostigle velikih 140.000 primeraka,” navodi se u pompeznom saopštenju VW-a.\nDakako, rast tražnje jeste impozantan. A onda, s druge strane, Volkswagenovih 140 hiljada isporučenih elektrifikovanih automobila i nije nešto posebno spram Teslinih 370 hiljada koje su dospele do kupaca u istom periodu.\nVW nije samo ispod Tesle, koncern je i ispod proseka\nUdeo elektrifikovanih četvorotočkaša u ukupnom prodajnom miksu Volkswagena je i dalje skroman. Svega 1,3% od ukupnog broja otpremljenih automobila iz Volkswagen grupe, su pogonjena električnom energijom. “Ako se taj procenat stavi u odnos sa globalnim učešćem elektromobila u prodajnoj floti, onda se lako zaključi da i ovde VW kaska za konkurencijom,” ponovo je oštar bio Bracel. U globalnim razmerama, tržišno učešće električnih automobila u prodaji iznosi oko 2%.\nUz nedavno predstavljeni električni hedžbek VW ID. 3, čiji će prvi primerci u ruke kupaca (ako Bog da) tokom leta, cenjeni stanovnici Volfsuburga će biti u prilici da dožive da se i ovaj parametar značajno pomeri u korist njihovog ekonomskog diva. Nadanja su da će oko 100.000 primeraka automobila iz ID familije biti proizvedena i prodata tokom 2020. godine.\nUz elektromobilnost, Bracel vidi i još neka polja na kojima bi Volkswagen mogao da poradi, kako bi uhvatio korak s poodmaklom konkurencijom, pri čemu posebno misli na Toyotu. “Tri su faktora koji mogu doprineti da se uveća vrednost Volkswagena kao kompanije, pa i njegova profitabilnost.\nPod jedan je to pomenuta elektromobilnost. Pod dva, mislim na softver. Operativni sistemi razvijeni za automobile postaju sve važniji, a VW mora da osmisli sopstveni sistem koji će biti efikasnji od Androidovog ili Teslinog. Pod tri, VW mora da se unapredi u oblasti usluga takozvane nove mobilnosti, ” poentirao je Bracel.\nStručnjaci u automobilskoj industriji vide Teslu kao kompaniju koja je daleko ispred Volkswagena. To obrazlažu sledećim rečima koje polako postaju manifest današnjeg doba i trenutka u kom se industrija nalazi:\n“Tesla proizvodi automobile tako što mehaniku uklapa spram softvera, Volkswagen to radi na potpuno obrnut način”.\nZa kraj još da dodamo da naslovna fotografija ilustruje upravo proizvedene automobile iz Volkswagena koji čekaju na dalju logističku obradu u Emdenu.\ntagovi: analiza izdvojeno najveći proizvođač na svetu tesla toyota volkswagen\nprethodni BMW-ova fabrika u Spartanburgu oborila rekord po obimu proizvodnje\nsledeći Žan-Dominik Senard: i Renault i Nissan istinski žele uspeh alijanse\nvw nikada neće biti kao toyota, njihova ideja je samo štancaj auta i reklamiraj ih kao političare pred izbore. žalosno je da super suv zoveš nešto što je povezano sa touaregom pa na kraju i golfom. ali opet narod su ovce, kinezi ih kupuju jer im se gadi toyota, baš iz istog razloga zbog čega bi se vw trebao gatiti celoj istočnoj evropi, francuskoj i britaniji, pa možda i nama možda najveća greška im je što nisu kupili 51% tesle dok je još bila “jeftina”, kao što je i greška toyote što ne kupi mazdu, jer ne možeš sam protiv… Pročitaj više »\nTesla motors će u ovoj godini uspeti da napravi i proda između 600.000 i 750.000 automobila a 2021. prelazi milion primeraka. Sa četvrtom puštenom fabrikom 2022. možda već i 1.5 miliona, tako da će konkurenciji biti sve teže, bar dok ne naprave dobar tj konkurentan proizvod.\nUkoliko Ilon predstavi nešto interesantno na događaju “Tesla battery investor day 2020” koji bi trebao da se desi negde u aprilu vrednost Tesle može da prestigne VW.\nVrednost Tesle je već veća nego VW. Akcije juče bile $593.\nSve su to napuhane vrijednosti sto se tice Tesle i potpuno drugacije metode racunanja vrijednosti. Ni posle 100 godina Tesla nece moci ni prici Vw, jer jednostavno ce uvjek biti pocetnici u odnosu ja Njemacki gigant\nObrazložite šta je to kod Tesla motors-a “napuhano”?\nPošto se niste udostojili da odgovorite i obrazložite onda takav komentar samo može da se smatra pljuvanjem i lupetanjem,\nEvo mogu da kažem da je nemački gigant je dobar u laganju i varanju, što je i dokazano, i tu ga je stvarno teško prestići.


Bionika Pharmaceuticals - Услови коришћења\nBionika Pharmaceuticals objavljuje informacije na svojoj web stranici u cilju informisanja i edukacije.\nSvi posetioci web stranice su saglasni sa sledećim uslovima korišćenja:\nOpis pojedinačnih proizvoda na www.bionikapharm.com sadrže isključivo informacije i uputstva koji su odobreni od Agencije za hranu i veterinarstvo i Biroa za lekove i sastavni su deo pakovanja. Bionika Pharmaceuticals ne može biti na bilo koji način odgovorna ukoliko se proizvodi koriste u suprotnosti sa datim uputstvom.\nBionika Pharmaceuticals će nastojati da informacije na www.bionikapharm.com budu tačne i pravovremeno ažurirane, ali to ne može da garantuje niti pak može da preuzme odgovornost za to.\nIme Bionika Pharmaceuticals kao i sve informacije, grafički prikazi, vizuelna i dizajnerska rešenja, fajlovi i prilozi, kao i nazivi proizvoda, su zaštićeni sa pravom na industrijsku svojinu. Svaka njihova upotreba bez saglasnosti Bionika Pharmaceuticals tretira se kao povreda prava i podleže sankcijama.\nDozvoljeno je da se štampaju ili kopiraju delovi web stranice iskljućivo za vašu ličnu upotrebu, ali ni jedan deo web strane ne sme da se reprodukuje ili čuva na drugim web stranicama ili da se pak uključuje u drugi javni ili privatni sistem za elektronsko pretraživanje bez pismene dozvole Bionika Pharmaceuticals.\nBionika Pharmaceuticals poštuje privatnost posetilaca web strane i neće omogućiti pristup tim podacima trećim licima.\nInformacije do kojih dođemo koristićemo isključivo za interne analize i statistiku u skladu sa važećim zakonima, no isto tako ne odgovara za informacije do kojih treća lica dođu na nezakonit način.\nBionika Pharmaceuticals će nastojati da web stranica bude neprekidno dostupna 24 časa i ne odgovara za povremen prekide koji su izvan njene kontrole.\nUkoliko postoji sumnja sa neki sadržaji objavljeni na ovoj web strani narušavaju autorska prava ili intelektualnu svojinu ili postoje zabeleške ili pretrage u vezi sa objavljenom sadržinom, molimo Vas da nas kontaktirate na naš kontakt telefon.


Potpisan sponzorski ugovor sa kompanijom Monte Minerale | FK Sutjeska Nikšić\nPotpisan sponzorski ugovor sa kompanijom Monte Minerale\nFudbalski klub Sutjeska potpisao je sponzorski ugovor sa domaćom kompanijom Monte Minerale, koja se bavi proizvodnjom mineralne vode izvučene na dubini od 350m, najdubljoj tački podzemnih voda u Crnoj Gori, i čiji je sastav sličan tečnostima koje se nalaze u ćelijama ljudskog organizma!\nU vodi Monte Minerale nalazi se 18 korisnih minerala i mikroelemenata, uključujućiagnezijum, kojibezbjeđuje tonus mišića i učestvuje u regulisanju funkcije nervnog sistema, kalcijum, koji učvršćuje koštano tkivo, i najvažniji -prirodni jod, koji tako rijetko dolazi do nas putem običnihn proizvoda, a upravo on je zadužen za mentalni razvoj čovjeka i njegovimunitet.\nMonte Minerale može da se pohvali i time što se voda toči direktno na izvoru, daleko od industrijskih zona, kao i međunarodnim sertifikatom ISO 22000, a pored njega kvalitet naše vode potvrđuje više diploma i sertifikata.\nŽelimo im dobrodošlicu u šampionski klub sponzora!\nZa detaljnije podatke i sve informacije, posjetite:


Čepurin o pritiscima na Srbiju | N1 Srbija\n"Postoji više subjekata u svetu i svaki od njih ima svoj interes, ali zadatak rukovodstva zemlje je da brani interes svog naroda i države", rekao je Čepurin posle svečanosti povodom puštanja u saobraćaj rekonstruisanog dela pruge Beograd-Bar.\nDodao je da su Rusija i Srbija "kao dva velika voza koja idu napred, ali nisu usmereni ni protiv koga" i da ostaju prijateljske zemlje da sarađuju i u budućnosti.\nList navodi ocene analitičara da Beograd ima sve manje mogućnosti da balansira između Zapada i Rusije, a da u Vašingtonu "ne kriju da će ta poseta biti svojevrsni momenat istine".\nTagovi: Aleksandar Čepurin , SAD , Srbija , Rusija\nZar opet Cepurin treba da nam drzi lekcije o patriotizmu. Sram nas bilo.\nSrbija je danas na cvrstim nogama i nece dozvoliti da neko sa strane vrsi pritiske na nju.\nСрбија суверена земља\nНико са стране, осим оних код чијих нижих службеника наш председник иде на рапорт!


"Zašto je račun poslat Sari?": Pitanja sa PISA testova ranijih godina, da li biste znali odgovore? - Telegraf.rs\n03/12/19 | 11:28 ≫ 11:54\nU testiranju učestvuju 15-godišnjaci, a testira se kompentencija iz domena matematike, čitanja i prirodnih nauka; prvi put su testirane i opcione oblasti: finansijska pismenost, kao i opšta kompetencija. Ova pitanja muče naše đake, a vas?\nFoto-ilustracija: Profimedia, Photononstop\nPISA testiranje obavljeno prošle godine sa srednjoškolcima iz Srbije pokazalo je da se naši 15-godišnjaci nalaze na nezavidnoj 45. poziciji, ali, stručnjaci ocenjuju, sa tendencijom nabolje.\nU poslednjem PISA testiranju sprovedenom prošle godine, učestvovalo je oko 9.000 đaka iz Srbije, a testirana je kompetencija iz domena matematike, čitanja i prirodnih nauka. Takođe, prvi put su testirane i opcione oblasti: finansijska pismenost, kao i opšta kompetencija, koja podrazumeva kultivisanje kognitivnog aparata - zaključivanje, hipotetičko i argumentativno mišljenje, rešavanje problema...\nNaši đaci prvi put su, u ciklusu testiranja 2018, sve testove i upitnike rešavali u elektronskom formatu, a evo i kako su izgledali neki od zadataka.\nNa sajtu Ministarstva prosvete moguće je pronaći zadatke iz matematičke i naučne pismenosti, kao i razumevanja pročitanog, iz perioda 2003 - 2006, kao i priručnici za finansijsku i naučnu pismenost iz 2018.\nFoto: Printskrin/ Ministarstvo prosvete\n1) Zašto je račun poslat Sari?\na) Zato što Sara treba da plati Teen modi.\nb) Zato što Teen moda treba da plati Sari.\nv) Zato što je Sara platila Teen modi.\ng) Zato što je Teen moda platila Sari.\n2) Koliko je Teen moda platila dostavu odeće?\nTroškovi dostave u zedima _______ .\n3) Sara je otkrila da je Teen moda napravila grešku na računu. Sara je naručila i dobila dve majice, ne tri. Poštarina je fiksna naknada.\nKoliki će biti ukupan iznos na novom računu?\nZadatak: Izbor troškova\nKupiti nameštaj za terasu - DA/NE\nZadatak: Ugrožavanje žaba\nPostalo je sve jasnije da su populacije žaba u opadanju u različitim geografskim regionima i prirodnim staništima. Međutim, većina izveštaja o ovom problemu bila je nepotpuna i urađeno je nekoliko eksperimenata na osnovu uočenog sa terena. Naučnici su sumnjali na moguće razloge, među kojima su oštećenja ozonskog omotača, pesticidi, gljivične i druge infekcije, invazivni introdukovani predatori, zagađenje vode i, uopšte, uništavanje staništa.\n1. Zašto proučavanje ugroženosti žaba daje širu sliku o zagađivanju životne sredine nego nekih drugih grupa kičmenjaka?\n2. Zašto su naučnici odabrali baš ekosisteme u planinama kako bi proučavali efekte oštećenja ozonskog omotača?\nMozak je organ nervnog sistema koji se javlja samo kod kičmenjaka. Sastoji se iz pet delova (produžena moždina, mali mozak, srednji mozak, međumozak i veliki mozak) i svaki od njih ima neke uloge, odnosno centre za obavljanje životno značajnih funkcija. Veliki mozak je naziv dobio po tome što je najveći od svih, odnosno zauzima najveći prostor. Sačinjavaju ga nervne ćelije. Tela nervnih ćelija, zajedno sa kratkim nastavcima dendritima čine sivu masu i ona se kod velikog mozga nalazi spolja. Dugi nastavci aksoni čine belu masu i ona se nalaze unutra. Potpora velikom mozgu je deo koji se naziva moždana greda.\nVeliki mozak sačinjavaju dve povezane polovine, tzv. hemisfere, a u njemu su i šupljine ispunjene likvorom i nazivaju se prva i druga moždana komora. Veliki mozak je izbrazdan i sadrži centre za prijem draži, za voljne pokrete i više nervne delatnosti kao što su učenje, čitanje i govor.\n1. Veliki mozak ima brazde kako bi se dobila:\na) veća zapremina, a manja površina;\nb) veća površina, a manja zapremina;\nv) veće i površina i zapremina;\ng) manje i površina i zapremina.\n2. Na koji način i uz kakav materijal bi dokazao/-la tvrdnju iz prethodnog pitanja?\nZadatak Jezero Čad\nGrafikon A pokazuje promene nivoa jezera Čad u Sahari, Severna Afrika. Jezero Čad je potpuno nestalo oko 20 000 p. n. e., tokom prethodnog ledenog doba. Ponovo se pojavilo oko 11 000 p. n. e. Danas mu je nivo isti kao što je bio 1000 n. e.\nGrafikon B pokazuje pećinsko slikarstvo Sahare (drevne crteže ili slike nađene na zidovima pećina) i šemu promene životinjskog sveta.\nIskoristi podatke o jezeru Čad da odgovoriš na sledeća pitanja.\n1) Kolika je dubina jezera Čad danas?\nA) Oko 2 metra.\nB) Oko 15 metara.\nC) Oko 50 metara.\nD) Nestalo je u potpunosti.\nE) Taj podatak nije dat.\n2) Od koje godine, otprilike, počinje Grafikon A?\n3) Zašto je autor odlučio da počne grafikon na tom mestu?\n4) Grafikon B je zasnovan na sledećoj pretpostavci:\nA) Životinje naslikane na zidovima pećina nalazile su se u toj oblasti u vreme kada su naslikane.\nB) Umetnici koji su slikali životinje bili su izuzetno vešti.\nC) Umetnici koji su slikali životinje mogli su daleko da putuju.\nD) Nije bilo pokušaja da se pripitome životinje koje su prikazane na zidovima pećina.\n5) Da biste odgovorili na ovo pitanje, morate da povežete informacije iz grafikona A i B.\nNestanak nosoroga, nilskog konja i tur govečeta sa pećinskih slika u Sahari se desio:\nA) Na početku prošloga ledenog doba.\nB) U srednjem delu perioda kada je jezero Čad imalo najviši nivo.\nC) Pošto je nivo jezera bio u opadanju već 1000 godina.\nD) Na početku neprekinutog sušnog perioda.\nFiona Meksvini, rukovodilac osoblja u kompaniji koja se zove ACOL, pripremila je ovaj letak sa informacijama za zaposlene u ACOL-u. Pogledaj letak i odgovori na sledeća pitanja.\n1) Šta od sledećeg opisuje program (ACOL) imunizacije protiv gripa?\nA) Svakog dana tokom zime održavaće se časovi fizičkih vežbi.\nB) Imunizacija će biti sprovedena u toku radnog vremena.\nV) Mali bonus će biti ponuđen učesnicima.\nG) Lekar će davati injekcije.\n2) Možemo da govorimo o sadržaju nekog spisa (o čemu on govori). Možemo da govorimo o njegovom stilu (način na koji je napisan). Fiona je htela da stil ovog letka bude prijateljski i ohrabrujući.\nDa li misliš da je uspela u tome?\nObjasni svoj odgovor, pozivajući se na detalje u izgledu teksta, stil pisanja, slike i druge grafičke prikaze.\nMajka je dozvolila Saši da uzme bombonu iz kese.\nSaša ne vidi bombone.\nSledeći grafikon prikazuje broj bombona razvrstanih po bojama:\nKolika je verovatnoća da Saša izvuče crvenu bombonu ?\nV) 25 %\nG) 50 %\nU jednoj piceriji serviraju picu od sira i paradajza. Uz to, možete sastaviti sopstvenu picu sa dodatnim prilozima. Na raspolaganju su vam četiri različita dodatna priloga: masline, šunka, pečurke i salama. Ranko želi da poruči picu sa dva različita dodatna priloga.\nKoliko različitih kombinacija Ranko ima na raspolaganju?\nMeđunarodni program procene učeničkih postignuća PISA (Programme for International Student Assessment) u ovom trenutku je najveće međunarodno istraživanje u oblasti obrazovanja, u kome od 2003. godine učestvuju i srpski đaci prvih razreda srednjih škola.\nOsnovni cilj je da se unapredi prosvetni sistem na osnovu nivoa znanja koji deca pokažu, a dosadašnji rezultati u poslednjih 15 godina koliko se učenici iz Srbije testiraju, pokazuju blag napredak. Ipak, prosečan broj poena je 500, a postignuće naših đaka uvek je ispod te granice, i kreće se oko 450 poena.\nVideo: Evo gde možete da kupite najjeftiniji školski pribor za decu\nZbog ovih zadataka na PISA testu su srpski srednjoškolci podbacili u odnosu na ostatak sveta\n3. decembar 2019 | 15:56\nTest je verovatno bukvalno preveden, rečenice koje su upotrebljene u tekstu nisu primerene našem jeziku.\n3. decembar 2019 | 13:46\nodakle sari tolko para,jel su joj mama i tata platili porez.cime se bave\n3. decembar 2019 | 12:36\nNi vise doktora nauka ni gluplje nacije hahaha.