Albanka objavila studijsku verziju svoje pesme, Australijanac i Francuskinja prvi put uživo | ESC Serbia | Evrovizija.rs\nBalkan, Balkan! • Dečja Evrovizija 2019\nAlbanka objavila studijsku verziju svoje pesme, Australijanac i Francuskinja prvi put uživo\nDečja pesma Evrovizije je sve bliže i bliže, tako da učesnici polako vrše poslednje pripreme pred veliko takmičenje. U ovom pregledu vesti vam donosimo novosti iz Francuske, Australije i Albanije.\n🇦🇺 🇫🇷 Australijanac i Francuskinja uživo otpevali svoje pesme\nČetrnaestogodišnji Džordan Entoni, ovogodišnji predstavnik Australije, prvi put je uživo izveo svoju takmičarsku pesmu We will rise. Mladi izvođač svoju evrovizijsku numeru publici je predstavio u dvorani „Subiaco Arts Centre“ u Pertu. Numeru su komponovali sam izvođač Džordan Entoni i „Msquared“.\nA post shared by Ｊｏｒｄａｎ Ａｎｔｈｏｎｙ (@jordananthonymusic) on Oct 22, 2019 at 7:07am PDT\nFrancuska nacionalna televizija France 2 juče je održala pres-konferenciju na kome je predstavljena četrnaestogodišnja Karla koja je takođe prvi put uživo izvela svoju pesmu za dečji Evrosong Bim bam toi. Mlada pevačica je izjavila da jedva čeka da stane na evrovizijsku pozornicu, što će verovatno biti iskustvo koje će zauvek pamtiti. Takođe je izjavila da joj je drago što će to iskustvo moći da podeli sa svojim plesačicama i publikom iz različitih zemalja.\nJoš prošle nedelje su Francuzi objavili da će se Karli na pozornici pridružiti dve plesačice Alban i Luela, koje su članice plesne grupe „Sabrine Lonis“.\nObjavljuje Eurovision France u Srijeda, 23. listopada 2019.\n🇦🇱 Isea Čili predstavila studijsku verziju\nA za razliku od Australije i Francuske, Albanija je izdala studijsku verziju predstavničke pesma za dečju Evroviziju. Mikja ime fëmijëria (Moj prijatelj iz detinjstva) koju izvodi Isea Čili konačno je dostupna u digitalnom obliku i dostupna je za onlajn preslušavanje i strimovanje.\nKompozitor ove numere je Jorgo Papinđi, dok je reči napisao Isein otac Samir.\nOznakealbanija australija francuska\nHolandija traži naslednika Dankana Lorensa. Finale u Albaniji 22. decembra\nBugari se vraćaju na Evroviziju, Mađari se izgledno povlače


Otpušten zbog homofonije! | Organ Vlasti\nOd svih mogućih razloga za dobijanje otkaza, nikada ne biste pomislili da se može biti otpušten zbog homofonije! Međutim, i to se dešava!\nZamislite školu jezika koja pogrešno tumači maternju gramatiku i značenja reči i zbog toga otpušta svoje zaposlene! U stvari, otpušten je samo jedan čovek, ali upravo iz tog razloga – nerazumevanje, a neki bi rekli i zadrtost!\nIzvesni Tim Torkildson radio je kao social media strategist u jednoj školi engleskog jezika u Americi. Povod za dobijanje otkaza bio je blog post na temu homofona! Homofoni su reči koje se različito pišu a isto izgovaraju i vrlo su česte u engleskom jeziku:\nOve reči stvaraju česte zabune strancima, zbog čega je Tim došao na ideju da napiše blog post sa tom temom, objašnjavajući značenje i približavajući jezik ljudima kojima engleski nije maternji. To se, međutim, nije dopalo vlasniku škole Nomen Global Languange Center (najveće privatne škole za engleski jezik u američkoj državi Utah), koji je smatrao da tekst izgleda kao da škola promoviše homoseksualizam (?!), zbog čega je Tim – posle svega 3 meseca rada u ovoj školi – prvo smenjen sa funkcije šefa tima za drzštvene mreže, a kada je javno o tome progovorio, dobio je i otkaz!\n„Sporni“ tekst je nakon ove epizode uklonjen sa sajta škole, a čelnici iste su odbili da daju bilo kakvu izjavu povodom cele situacije, osim one u kojoj ističu da razlog za otpuštanje nikako nije bio tekst o homofonima, ali i da tema o homofonima nije razumljiva učenicima ove škole, jer su u pitanju mahom stranci sa osnovnim poznavanjem engleskog jezika.\nTrudna i ponosna: gole fotke Christine Aguilere!


Fijat štedi, sve staje na 8 dana - B92\nTorino -- Uprava Fijata odluèila je da zbog štednje obustavi radu u sedištu kompanije u Torinu u kome ima ukupno 5.400 radnika na osam dana u junu i u julu.\nIzvor: Tanjug petak, 8.06.2012. | 10:09\n(profesionalni dokolièar, 8. jun 2012 13:52)\nSrbija | sreda 29.02.2012 | 12:59\nÆiriæ je rekao da æe serijska proizvodnja "fiata 500 L"\nu Kragujevcu poèeti u aprilu, a izvoz u EU u junu.\nDa li se neko mozda seca ovog i slicnih govora za naivne glasace\n(ZLOBEX, 8. jun 2012 10:22)\nnaravno!ali samo su glupi ljudi i poverovali u te gluposti pa izasli i glasali za iste i ostale mentalace.\n(andrej, 8. jun 2012 13:27)\nGlobalizacija je dovela do toga da vlasnici kapitala koriste radnu snagu od 3 dolara dnevno gde god da se nalazila. Kada se to iscrpi, plaæaæe 4 pa 5 itd. Iako je tržište prezasiæeno, FIAT "širi" proizvodnju u Srbiji. Kratkoroèno, "profitiramo" na raèun italijanske sirotinje samo zato što smo još gori. Dugoroèno treba diæi ruke od ovih i sliènih grandioznih projekata. Treba se vratiti poljoprivredi, stoèarstvu, proizvodnji kvalitetne i zdrave hrane, razvoju srednjih preduzeæa i lakoj industriji. Èim bude neka frka, fiat æe prvo nas kao male da otkaèi. I šta onda - dolina gladi opet?\n(Aleksandar, 8. jun 2012 13:17)\nO tom istom Ciricu cuh u nekoj TV emisiji,nije los da u novoj vladi bude ministar...!??? Komentar? Nije potreban!\n(Fica, 8. jun 2012 13:03)\nNajvise bi ustedeli kada bi sve zatvorili, i te pare koju su to ulozili zarad dobijanja naivnih glasaca, uloze u poljoprivredu\n(Nadj Viktor, 8. jun 2012 12:54)\nDa li je i za ovu krizu u Fijatu kriv Tomislav Nikoliæ? O, Fijatu ste Tadiæu,Dinkiæu,Verko Stevanoviæu prièali bajke, naravno lagali narod. Ova kriza se uskoro oèekuje u Kragujevcu.\n(Mirjana, 8. jun 2012 12:45)\nKada Srbi budu saznali sve malverzacije oko dotiranja fijata u Srbiji,a ovi odu tek onda ovaj polupismen lakoveran narod ima da padne u neosvest.\n(olga, 8. jun 2012 12:24)\nNema nigde Dinkiæa.\nPoslednjih godina nisam smeo da otvorim konzervu, u strahu da u njoj ne bude Dinkiæ.\n(Momcilo Spasic, 8. jun 2012 12:05)\nPoèinje feragosto, kolektivni godišnji odmori.\n(zs, 8. jun 2012 12:02)\nPa kako da rade tamo, kad im ovde radnicke platio Tadic i Dinkic! 10 000 eur dovoljno da pokrije 3 godine plata! Mogli su bar da se zahvale poreskim obveznicima srbije na tome!\n(Svi mi koji smo pravili fiat, 8. jun 2012 11:56)\n(chooyu, 8. jun 2012 11:15)\nU Hrvatskoj 50 novih sluèajeva, jedna osoba preminula\nOvo æe biti prvi potezi Plenkoviæeve vlade\nÐukanoviæ: Srbija sve više slièi na Iran


Fondacija Slavko Ćuruvija počela sa radom | Autonomija\nFondacija Slavko Ćuruvija počela sa radom\nPosted By admin1 On 29. marta 2014. @ 20:38 In Ogledalo | 2 Comments\nProglašenjem pobednika prvog konkursa za podršku lokalnim medijima „O čemu Srbija ćuti?“ u Beogradu je u petak zvanično počela da radi Fondacija „Slavko Ćuruvija“ (SCF).\nFondacija je osnovana sa ciljem da promoviše i unapređuje nezavisne, slobodne i odvažne medije i da ohrabruje njihovu ulogu kao kontrolora vlasti na svim nivoima, rekla je na svečanosti u „Mikser hausu“ u Beogradu predsednica Fondacije Jelena Ćuruvija, inače kćerka novinara Slavka Ćuruvije (1949 – 1999).\nFondacija će, kako je objasnila predsednica upravnog odbora te organizacije Vukosava Crnjanski, kroz konkurse, programe i projekte podržavati lokalne medije, podsticati istraživačko novinarstvo i obučavati mlade koji tek ulaze u svet novinarstva.\nIzvršni direktor Balkanskog fonda za demokratiju i viši potpredsednik Nemačkog Maršalovog fonda SAD-a Ivan Vejvoda istakao je da je Slavko Ćuruvija bio jedan od onih novinara koji je položio život za slobodu izražavanja i okupljanja koji su ključni za učvršćivanje demokratije u društvu.\n„Država ga je ubila i to ne sme da se ponovi. Gradili smo građansko društvo u teškim devedesetim godinama i pobedili režim Slobodana Miloševića, uspostavili smo demokratiju, ali je njen put mnogo vijugaviji od onog koji smo očekivali“, rekao je Vejvoda.\nPrema njegovim rečima, jasno je da nema demokratije bez jake države, odnosno jakih državnih institucija, zasnovanih na vladavini prava i bez građanskog društva koje ima slobodu reči.\nPredsednik Fonda braće Rokfeler Stiven Hajnc ocenio je da osnivanje Fondacije „Slavko Ćuruvija“ predstavlja izuzetno važan korak za Srbiju u približavanja Evropskoj uniji i evropskim vrednostima, među kojima su najvažnije sloboda izražavanja i poštovanje raznolikosti.\nNa svečanosti je prikazan i kratak dokumentarni film o Slavku Ćuruviji, a otvorena je i izložba panoa sa naslovnim stranicama „Dnevnog telegrafa“, lista koji je Ćuruvija osnovao i vodio.\nKomisija Fondacije „Slavko Ćuruvija“ odlučila je da podrži pet lokalnih radio stanica i šest lokalnih televizijskih kuća na konkursu „O čemu Srbija ćuti?“.\nPodršku Fondacije dobiće: RTV „M“ iz Knjaževca, Televizija „VK“ iz Kikinde, Kraljevačka televizija, nezavisna produkcija „Roma World“ s Javnim preduzećem „NTV“ iz Niša, Produkcija „Vojvođanska zelena inicijativa“ iz Novog Sada s B92 i Forum žena Prijepolja.\nLokalne radio stanice koje će dobiti podršku Fondacije su: Radio „Lav“ iz Užica, „VK“ radio iz Kikinde, „Siti radio“ iz Niša, Radio „Duga M“ iz Trgovišta i Radio „Aktiv“ iz Bečeja.\nNovinar Slavko Ćuruvija ubijen je 11. aprila 1999. godine. Ubila su ga dvojica maskiranih napadača ispred njegovog doma u Beogradu.\nĆuruvija je nakon što je napustio mesto glavnog i odgovornog urednika u državnom listu „Borba“ osnovao „Nedeljni telegraf“, a početkom 1996. i prvi nezavisni dnevnik u Srbiji „Dnevni telegraf“.\nURL to article: https://www.autonomija.info/fondacija-slavko-curuvija-pocela-sa-radom.html


Koordinacija udruga proisteklih iz Domovinskog rata grada Splita i SDŽ | Makarska Post\nObjavljeno: Pet, tra. 6th, 2018\nBreaking news / Događanja – Najave / Glavne vijesti / Slider / Županija | By Galeus\nKoordinacija udruga proisteklih iz Domovinskog rata grada Splita i SDŽ\nProsvjedni skup održat će se u četvrtak, 12. travnja 2018., s početkom u 18 sati na splitskoj Rivi\nb)Istanbulska konvencija je toliko zla i štetna da se slobodno može smatrati đavoljim djelom – za one koji iole vjeruju da postoji i Sotona, kao pali anđeo, koji na svijetu radi nezamisliva zla.\nc)Istanbulska konvencija nije uopće napisana zbog zaštite žena, nego je „zaštita žena“ zlouporabljena da bi se svijetu nametnula rodna teorija, kao pravosudna praksa i neupitno školsko gradivo, dakle kao životna praksa, nova kultura u kojoj vlada Sotonino Zlo.\nKoordinacija udruga proisteklih iz Domovinskog rata grada Splita i Splitsko – dalmatinske županije


ponedeljak, 02 jun 2014 17:12\tDarije Janošević\nZаvоd zа unаprеđivаnjе оbrаzоvаnjа i vаspitаnjа dаnаs је оbјаviо Kаtаlоg prоgrаmа stаlnоg stručnоg usаvršаvаnjа nаstаvnikа, vаspitаčа i stručnih sаrаdnikа zа škоlsku 2014/2015. i 2015/16. gоdinu.\nKаtаlоg mоžеtе pоglеdаti оvdе.\nDеtаlјniје infоrmаciје о prоgrаmimа (оčеkivаni еfеkti prоgrаmа, tеmе, оpšti i spеcifični cilјеvi, cеnа) bićе оbјаvlјеni 01. јulа 2014.\nčetvrtak, 17 april 2014 10:01\tDarije Janošević\nNa osnovu odredbe iz člana 11 stav 1 Pravilnika o stalnom stručnom usavršavanju i sticanju zvanja nastavnika, vaspitača i stručnih saradnika člana 38 Statuta Zavoda za unapređivanje obrazovanja i vaspitanja, člana 18 stav 1 Pravilnika o obrazovanju i radu, komisija i radne grupe za pripremu predloga za odobravanje programa i ostalih oblika stalnog stručnog usavršavanja nastavnika, vaspitača i stručnih saradnika i Zaključka Centralne komisije Zavoda broj 382/2014 od 17. marta 2014. dana 31. marta 2014. Zavod je dostavio obaveštenje Mreži Regionalnih centara i Centara za stručno usavršavanje Srbije da je direktor Zavoda za unapređivanje obrazovanja i vaspitanja, u skladu sa svojim ovlašćenjima navedenim u uvodu ovog obaveštenja, a na predlog Centralne komisije Zavoda, doneo Odluku o odobravanju programa stalnog stručnog usavršavanja nastavnika, vaspitača, stručnih saradnika i direktora za školsku 2014/201 5. i 201 5/2016. godinu.\nPredmetnom odlukom , odobren je program koji smo podneli pod nazivom:\nPočetak karijere bez barijere\nsreda, 16 april 2014 17:25\tDarije Janošević\nNa upravo završenom drugom sastanku "Mreže RC i CSU", održanom u Regionalnom centru Smederevo, usvojen je zapisnik sa prvog sastanka, te razgovarano o funkcionisanju Mreže i uređenju međusobnih odnosa svih dvanaest centara. Tema koja je privukla najviše pažnje prisutnih direktora na današnjem sastanku, odnosila se na novi statut i pravilnike Mreže.\nSastanak je završen na najbolji mogući način, obaveštenjem Zavoda za unapređivanje obrazovanja i vaspitanja da je odobren prvi zajedniči program stručnog usavršavanja Mreže RC i CSU pod nazivom "Početak karijere bez barijere".\nBroj pregleda članka : 477917


Godišnji obračun poreza na dohodak - gov.hr\nePorezna – kako postati korisnik\nePorezna - usluge za građane\nmPorezna – popis funkcionalnosti\nKalkulator godišnjeg obračuna poreza na dohodak i prireza porezu na dohodak služi informativnom obračunu i simulaciji razlike (uplate/povrata) iznosa poreza na dohodak i prireza porezu na dohodak.\nProvedba posebnog postupka utvrđivanja godišnjeg poreza na dohodak i prireza porezu na dohodak\nPorezna uprava u posebnom postupku, na osnovi evidencija i podataka kojima raspolaže i na osnovi podataka koje je dostavio porezni obveznik, poreznom obvezniku utvrđuje godišnji dohodak ostvaren u kalendarskoj godini (poreznom razdoblju), te razliku poreza na dohodak i prireza porezu na dohodak za uplatu ili za povrat, o čemu izdaje privremeno porezno rješenje. Isto obvezniku dostavlja najkasnije do 30. lipnja tekuće za prethodnu godinu.\nGrađani na koje se primjenjuje poseban postupak ako žele iskoristiti ili odustati od prava propisanih Zakonom o porezu na dohodak za 2020. godinu mogu do 01. ožujka 2021. godine podnijeti nadležnoj ispostavi Porezne uprave obrazac za priznavanjem prava u posebnom postupku na Obrascu ZPP-DOH. Podsjećamo da su prava koja se mogu ostvariti: na uzdržavane članove uže obitelji i/ili djecu, stupanj i vrstu utvrđene invalidnosti i/ili prebivalište na području jedinica lokalne samouprave razvrstanih u potpomognuta područja I. skupine prema posebnom propisu i području Grada Vukovara i/ili pravo na uvećanje osobnog odbitka za plaćene doprinose za zdravstveno osiguranje u tuzemstvu ili dana darovanja.\nNa isti način mogu postupiti i porezni obveznici koji žele dio osobnog odbitka za uzdržavane članove uže obitelji i/ili djecu preraspodijeliti te porezni obveznici - nasljednici koji podnose godišnju poreznu prijavu u ime umrle osobe, a u kojim slučajevima će se prilikom primjene posebnog postupka uzeti u obzir podaci navedeni u obrascu.\nMinistarstvo financija, Porezna uprava omogućila je građanima podnošenje navedenog obrasca putem elektroničkih usluga Porezne uprave - Jedinstvenog portala Porezne uprave-ePorezna. Pristup navedenom portalu sasvim je jednostavan. Dovoljno je posjedovati token Internet bankarstva ili bilo koju vjerodajnicu sustava NIAS značajne razine sigurnosti (2) i prijaviti se na ePoreznu putem osobnog računala te predati navedeni obrazac. Predaja ZPP-DOH obrasca moguća je i korištenjem eOsobne iskaznice (visoka razina sigurnosti (3)). Podnošenje godišnje prijave poreza na dohodak, odnosno obrasca GDOH, također je moguća elektroničkim putem, međutim za navedeno potrebna je visoka razina sigurnosti (3) (poslovni certifikat ili eOsobna).


»Bumaška« za građanina pokornog - Nedeljnik Vreme\n7. 3. 2012. / 19.29\nPiše: Anka Babić\nDa li ste se vozili londonskim prevoznim sredstvima? Prisloniš na validator njihovu varijantu bus-plus kartice, sekund jedan i mirno sedneš ili stojiš. Sa "trakavicom" ili "pantljičarom" ima čak više posla. Ne razumem zašto bi overa bus-plusa bila represija, povreda građanskog dostojanstva, povreda elementarnog samopoštovanja.\nRekla bih nešto drugo, povreda građanskog dostojanstva bila je traljava procedura izdavanja tih kartica, ogromni redovi, pa i šikaniranje, kao što je uostalom bilo i za nove lične karte, pasoše, vozačke dozvole, a i za svaku drugu "bumašku" kada građanin treba pokorno da stane pred šalter. Ali, to je već druga priča.


Đorđe David isprozivao Miloša Bikovića | Zabava | Muzika\nĐORĐE DAVID BRUTALNO ISPROZIVAO BIKOVIĆA: Kako može da glumi kriminalca kad izgleda kao FRESKA?! 49 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nČlan žirija emisije "Zvezde Granda" Đorđe David isprozivao je zvezdu filma "Južni vetar", Miloša Bikovića.\nRoker Đorđe David komentarisao je današnje serije i filmove, te rekao kako mu se ne dopada kako je Biković odigrao glavnu ulogu u filmu "Južni vetar".\nOn je potkačio Bikovića istakavši da mu nije jasno kako neko ko "izgleda kao freska može da glumi kriminalca".\n"U ovim televizijskim serijama ima od pet do sedam glumaca koji se stalno provlače kroz sve serije. Vidim neke momke koji glume kriminalce, ič im ne verujem. Kako može Biković da glumi kriminalca koji izgleda kao freska? Ne ide, meni je to smešno", rekao je David.\nIzvor: Youtube/ K1 Televizija /screenshotBr. slika: 18 2 / 18\nIzvor: Instagram/bikovic/printscreenBr. slika: 18 3 / 18\nIzvor: YouTube/screenshot/Južni vetarBr. slika: 18 4 / 18\nIzvor: Prva TV/screenshotBr. slika: 18 6 / 18\nIzvor: Instagram/bikovicBr. slika: 18 7 / 18\nIzvor: YouTube/screenshot/Južni vetarBr. slika: 18 16 / 18\n"Ne pričam o tome da li je Biković dobar glumac ili ne, nego nismo svi za sve. Dobro, osim Marije Šerifović i Jelene Tomašević".\nIpak, većina gledalaca se ne slaže sa Davidom jer je film "Južni vetar" za samo dve nedelje pogledalo čak 400.000 ljudi. Miloš Biković u ovom mega popularnom ostvarenju glumica kriminalca Petra Maraša.\nđorđe david Miloš Biković\n20.11.2021. / 07:19\nSamo moze ove bokserske rukavice da stavi i nista vise!\n20.11.2021. / 06:47\nĐorđe je faca i prvenstveno dobar covek! Poznat je po Generaciji 5 grupi zatim po ulogama u Kosi! Drugovi ga hvale i kolege! A ovog milosa ne. I tu je razlika. Otimati kao on i ubefjivati narod u ono sto nije.\n18.11.2021. / 09:43\nA što ti glumiš rokera kad to nisi? Bikovic je vrhunski glumac a ti si niko!


Rusija: Val solidarnosti sa osuđenim glumcem | Politika | DW | 21.09.2019\nMožda je samo bio u pogrešno vrijeme na pogrešnom mjestu i dobio je tri i pol godine zatvora. To je priča moskovskog glumca Pavela Ustinova, koja je upravo razbijesnila dio ruskog društva i do sada stvorila nezamislive saveze. Za riječ se na društvenim mrežama javljaju njegove glumačke kolege, umjetnici kao i prema Kremlju kritični i do sada vladi lojalni novinari i entertaineri. Svi oni traže njegovo oslobađanje. No osim čak i neki svećenici Ruske-pravoslavne crkve, učitelji i čak političari vladajuće stranke "Ujedinjena Rusija" protestiraju zbog iz njihovog ugla gledano preoštrog i ne poštenog postupka ruskog pravosuđa. U slučaju Ustinova riječ je o "krajnjoj nepravdi" napisao je u srijedu na Instagramu Andrej Turtčak, sekretar vodećeg gremija "Ujedinjene Rusije".\nDjelovalo je kao ustanak protiv samovolje pravosuđa u kojem ne sudjeluju samo uobičajeni liberalni mediji, već i poznate ličnosti koje nisu blike politici. Diana Višnjova, solistica u Teatru Marinski u St.Petesburgu, je na Instagramu napisala: "Ja sam/mi smo Pavel Ustinov". Pop pjevač Sergej Lazarev, koji je na Eurosongu dva puta bio treći, je na istoj platformi napisao da je riječ o "strašnoj presudi" protiv nevinog čovjeka.\nSudac ignorira video koji oslobađa Ustinova\nSud u Moskvi je osudio 23-godišnjeg Ustinvoa u ponedjeljak na tri i pol godine boravka u kaznenoj koloniji. Njemu se prebacuje da je prilikom hapšenja na rubu neodobrenih opozicionih protesta 03. avgusta u Moskvi jednom policajacu iščašio rame.\nOd sredine jula do konca avgusta protestiralo je skoro svake subote hiljade građana protiv isključivanja nekoliko oporbenih kandidata sa izbora za moskovsko gradsko vijeće. Bili je to najveći val protesta u posljednjih nekoliko godina. Ustinov kaže da u političkoj akciji uopće nije sudjelovao i da ga je policija očito samovoljno uhitila bez vidljivog razloga.\nVideo snimci uhićenja, kojeg su snimali novinari lista "Nowaja Gaseta" i televizija "Doschd", pokazuju kako Ustinov stoji na ulici i gleda u svoj telefon dok grupa policajaca u teškoj borbenoj opremi kako se čini iz mase ide ravno prema njemu, obara ga na pod i odvodi. Međutim nadležni sudac je odbio pogledati ovaj snimak koji oslobađa Ustinova.\nSveštenik Ruske-pravoslavne crkve Andrej Kordotčkin\nSvećenici upozoravaju na "zastrašivanje"\nSnimak je moguće objašnjenje zašto se tako mnogo ljudi solidariziralo sa Ustinovim. Ipak je neobično da se i neki predstavnici crkve zalažu za poništenje postupka i ukidanje presuda koje su u vezi sa protestima. Pažnju je izazvalo trenutno otvoreno pismo više od 40 svećenika Ruske-pravoslavne crkve koja je inače prijateljski raspoložena prema Kremlju.\nPresude protiv demonstranata u Moskvi "djeluju više kao zastrašivanje nego kao opravdane odluke", navode potpisnici pisma. Jedan od njih se zove Andrej Kordočkin iz Maria Magdalena katedrale iz Madrida. S obzirom na dešavanja u Moskvi čekalo se na stav crkve, rekao je Kordočkin u razgovoru za DW. "Nije riječ o tome da se crkva stavlja na stranu jedne ili druge političke snage, već da se zalaže za slabiju stranu", kaže svećenik o svojoj motivaciji.\nU moskovskoj centrali Pravoslavne crkve pismo je već naišlo na kritiku. Jedna glasnogovornik je apel nazvao "političkom deklaracijom" i distancirao se od njega.\nKako su građanski protesti stavili rusko pravosuđe pod pritisak\nU Rusiji godinama postoji sporni krivični postupci i sudske presude, ipak jedan tako širok val podrške kao ovaj do sada nije zabilježen. Međutim ovo podsjeća na poznati slučaj sa početka juna: Tada je u Moskvi uhapšen novinar Ivan Golunov, koji je postao poznat po svojim istraživačkim izvještajima za renomirane medije i u konačnici za online portal "Meduza". Optužba: Trgovina drogom. Golunov to opovrgava i kaže da mu je policija podmetnula drogu. Nakon protesta više utjecajnih medija, među kojima i tri vodeća ekonomska lista, ali i demonstracija na ulicama optužbe su povučene i Golunov je oslobođen. Bio je to veoma neuobičajen postupak ruskog pravosuđa koje inače ne poznaje poništavanje odluka.\nSlučaj Ustinov skreće pažnju i na druge krivične postupke u vezi sa ljetnim valom protesta u Moskvi. Do sada je sedam ljudi osuđeno na kaznu zatvora do pet godina zatvora. Postoje zahtjevi da svi postupci koji su u vezi sa protestima budu obustavljeni. U najmanju ruku u slučaju Ustinov postoje u međuvremenu izvještaji iz Moskve da će presudu u narednim danima preispitati drugi jedan sud.\nTagovi Protesti u Moskvi, pravosuđe u Rusiji, presuda protiv Pavel Ustinova, civilno društvo protiv pravosuđa, otvoreno pismo, ruska-pravoslavna crkva\nNastavlja se migrantska agonija u Vučjaku 22.10.2019\nStanje u privremenom prihvatnom centru Vučjak postaje alarmantno. Migranti su prepušteni sami sebi. EU je poručila da vlasti u BiH moraju hitno riješiti pitanje Vučjaka. U BiH niko nema rješenje ovog problema.\nZatraženo hitno izmiještanje migranata iz Vučjaka 21.10.2019\nOperativni štab za pitanje migranata Unsko sanskog kantona donio je zaključke u kojima se pored ostalog traži hitno izmještanje migranata iz prihvatnog centra Vučjak ali i centara Bira i Miral.


Računarska oprema - - elektronska oprema - Velteh Pro D.O.O.\nVelteh Pro D.O.O. / Računarska oprema (24)\nGrundig (1)\t Jedel (6)\t LDNIO (1)\t NIA (2)\t Velteh (3)\nPioneer mikrofon DM-DV10 Karakteristike: ip Dinamički mikrofon za karaoke Povezivanje Pozlaćeni 3.5mm 2P mini-priključak sa 6.3mm 2P adapterom...\nPioneer mikrofon DM-DV20 Karakteristike: Tip Dinamički mikrofon za karaoke Povezivanje Pozlaćeni 3.5mm 2P mini-priključak sa 6.3mm 2P adapterom...\nHUB LDNIO SY-H16 3/1 silver\nLDNIO USB HUB 3 USB porta Boja: silver\nHUB USB 7in1 crni 2.0 hi-speed\nHub USB 7in 1 u crnoj boji.7 USB ulaza\nUSB optički miš Jedel M10 Game crni\nUSB optički miš Jedel M10 Game Boja: crna 2400DPI LED osvetlenje Dostupan za levu ili desnu ruku Tip: Gejmerski miš\nUSB optički miš Jedel M51 1200DPI\nUSB optički miš Proizvođač: Jedel Model: M51 1200DPI led osvetljenje\nHUB LDNIO SY-H20 MacBook 4porta\nIn fashion aluminium alloy enclosure New iMac and MacBook series beautifully conose style Extended 7 USB 2.0 high transmission socket Use the newest...


Digitalni forenzički centar ima za cilj razotkrivanje i borbu protiv dezinformisanja - CdM\n“Poimanje je negdje bilo da Atlantski savez tada i završava svoju misiju. Zapravo, Atlantski savez, tek ulaskom Crne Gore u NATO počinje pravu priču. Riješili smo da svoje programske ciljeve ostvarujemo kroz tri centra, koja smo formirali”, naveo je Kentera.\n“Drugi centar je Centar za borbu protiv terorizma i nasilnog esktremizma. U tom Centru se ljudi bave raznim istraživanjima i analizama iz domena borbe protiv terorizma i nasilnog ekstremizma, koji su definitivno ključni izazovi u bezbjednosnom smislu u 21. vijeku”, kazao je Kentera.\n“Kroz ova tri centra smo gledali da usmjerimo rad i da, kroz kvalitetne i krajnje objektivne i stručne analize i istraživanja, pomognemo državi, svim institucijama, medijima, nevladinom sektoru i svima kojima je potrebno da imaju kvalitetnu, pouzdanu i objektivnu informaciju iz ova tri segmenta”, kazao je Kentera.\n“Jedna, koja u ovom trenutku radi u punom kapacitetu, je digitalna istraživačka jedinica, čiji je osnovni cilj borba protiv dezinformisanja, a drugo odjeljenje je forenzička jedinica, koja je u završnoj fazi osnivanja. Tu je cjelokupan tim, na vrlo opsežnim obukama za rukovanje opremom koja je već nabavljena, a ta oprema se tiče forenzike mobilnih telefona, hard diskova”, naveo je Savić.\n“Smatramo da je interes svih građana i građanki Crne Gore da budu u posjedu takvih informacija. Cilj nam je svakako i da ojačamo civilno društvo da kritički preispituje medijski sadržaj i ne manje je važno da budemo dobar partner medijima i novinarima. Jer, jedino saradnjom i organizovanim radom, možemo da odgovorimo na ovakve prijetnje”, istakao je Savić.\n“Međutim, postoje određeni primjeri kada mediji recikliranjem neprovjerenih informacija, objavljivanjem apsolutno neprovjerenih informacija ili stavljanjem senzacionalističkog naslova koji nema veze sa sadržajem teksta, u određenu ruku obmanjuju javnost”, objasnio je Savić.\n“Međutim neki mediji u Crnoj Gori su odlučili da to prenesu uz senzacionalistički naslov „NATO baza u Nikšiću, Nikšićane niko nije pitao hoće li ili neće NATO bazu“. Nijednom izjavom i nijednim podatkom nije rečeno da će NATO baza tu da postoji. Zapravo, čitalac se dovodi u obmanu, jer mu se ne prikazuje šta znači osnivanje NATO baze i kakve su sve procedure tu potrebne”, rekao je Savić.\n“To su softveri posljednje generacije koji su prilagođeni isključivo radu Digitalnog forenzičkog centra, što znači da se oni ne mogu naći u slobodnoj prodaji, već su striktno prilagođeni onome što su naše potrebe i naši ciljevi”, rekao je Savić.\n“Sve sublimiramo, na svakih pola mjeseca u newsletteru, koji ide na skoro dvije hiljade različitih adresa, da bismo na kraju mjeseca došli do Magazina Digitalnog forenzičkog centra, gdje izlazimo sa opsežnijim analizama”+-, kazao je Savić.\n“Centar radi i na jačanju medijske i digitalne pismenosti u cilju jačanja kritičkog razmišljanja i kritičke svijesti kod šire javnosti, a sa posebnim fokusom na mlade, koji u procesu razvoja treba da izgrade kritičko razmišljanje i pod najvećim su uticajem informacija koje primaju iz medija”, objasnila je Karastanović.\nTagoviAtlanski savez dezinformacije Digitalni forenzički centar\n3 Komentara na "Digitalni forenzički centar ima za cilj razotkrivanje i borbu protiv dezinformisanja"


SMS servis provajder Kakao Corp pokreće blokčein testnet platformu - Crypto Telegraf\nJužnokorejski mobilni sms gigant Kako Corp predstvaio je testnet verziju svoje nove blokčein platforme u ponedeljak, 8. oktobar – dok je formalno pokretanje platforme najavljeno za prvi kvartal 2019. godine – izveštava lokalni medijski servis Korea Herald.\nSastanak na kome će se predstaviti Klaytn će se nastaviti i tokom nedelje u sklopu San Francisko blokčein nedelje – izveštava Koreja Herald.\n“Popularizacija blokčeina zahteva obezbeđivanje praktične blokčein usluge za masovno usvajanje, čime se potvrđuje vrednost i korisnost blokčein tehnologije”, navodi Herald citirajući generalnog direktora Džejsona Hana koji je zatim dodao:\n“Da bismo uspeli, Ground X je dizajnirao Klaytn koji može pružiti lagano i prijateljsko okruženje za krajnje korisnike, servis provajdere i programere u isto vreme”.\nKorisničko “okruženje” je u stvari uklonilo mnoge standardne karakteristike blokčein platformi kao što su novčanici (wallet), adrese i privatni ključevi, a programeri takođe imaju privilegovanu brzinu transakcije za svoj in-platform token, za koji kažu da će omogućiti 1500 transakcija u sekundi.\n← Čileanski poslanici predstavili rezoluciju o prihvatanju blokčeina u Parlamentu\nDr. Doom: Kripto je više centralizovan od Severne Koreje →


Goca Tržan postaje voditeljka!\n31.1.11 | Goca Tržan Prva Srpska Televizija TV\nPop pevačica posle učešća u rijalitiju „Survajver" dobila autorsku emisiju „Iskreno sa Gocom", čije emitovanje počinje za mesec dana na Prvoj srpskoj televiziji\nKako Press saznaje, čelni ljudi Prve srpske televizije u tajnosti su potpisali ugovor sa Gocom Tržan i ponudili joj dobre uslove kako bi postala TV lice na njihovoj frekvenciji. Oni su tokom emitovanja „VIP survajvera" primetili da Goca nema dlake na jeziku, ali ni straha da sagovornike pita i najintimnija pitanja. To je bio dovoljan razlog da joj ponude autorsku emisiju u kojoj će poznate ličnosti postaviti sa druge strane mikrofona.\n- Prva emisija je već snimljena pre nekoliko dana i u njoj je gošća folk diva Svetlana Seka Aleksić. Tom emisijom Tržanka će probiti led na malim ekranima u novoj ulozi, za mesec dana, kada se očekuje početak emitovanja. Goca je čelne ljude televizije oduševila učešćem u „Survajveru", gde su videli da je komunikativna, iskrena i emotivna i odmah nakon završetka rijalitija pitali su je da razmisli o angažmanu. Goca je bez pogovora prihvatila poziv i obavezala se da ćuti kako informacija ne bi dospela u javnost - kaže naš izvor blizak televiziji i dodaje\n- Ona će sa gostima sa javne scene pričati o alkoholizmu, porocima, silovanju koje su mnoge žene preživele, a o tome nisu pričale godinama, nasilju u porodici i mnogim drugim socijalnim temama. Zvezde će pred višemilionskim auditorijumom otvarati dušu i pričati svoje životne priče od siromašnih porodičnih dana do bogatstva koje im je slava donela. Svi očekuju da će Goca postati srpska Opra Vinfri i da će potresne priče u emisiji mnoge dovesti do suza - kaže naš izvor.\nKako saznajemo, Goca je za ovaj projekat dobila izuzetno veliki honorar čija visina se krije čak i na televiziji, kako ne bi došlo do negodovanja drugih zaposlenih koji imaju autorske emisije, a zarađuju manje. Naš izvor tvrdi da se pevačica tokom snimanja prve emisije dobro snašla pred kamerama i da su producenti emisije zadovoljni načinom na koji je svojoj muzičkoj koleginici Seki postavljala pitanja. (Press)


srbijasport.net - kgsport.info - Vesti\nUtorak, 11.12.2018 15:39\n10.12.2018 07:57 kgsport.info 130\n09.12.2018 18:20 kgsport.info 213\n08.12.2018 17:04 kgsport.info 167\n04.12.2018 22:04 kgsport.info 234\n02.12.2018 11:59 kgsport.info 309\n27.11.2018 09:14 kgsport.info 325\nFudbaleri Radničkog 1923 ostvarili su večeras na gostovanju Novom Pazaru najubedljiviju pobedu u dosadašnjem delu sezone. Kragujevčani su slavili sa čak 5:0 (1:0), pri čemu su četiri od tih pet pogodaka postigli nakon kornera. Radnički 1923 jeste imao ulogu favorita u susretu sa podmlađenom ekipom Novog Pazara, ali ni najveći optimisti nisu mogli predvideti ovako...\n19.11.2018 07:24 kgsport.info 408\n18.11.2018 20:54 kgsport.info 487\n17.11.2018 17:23 kgsport.info 382\nFudbaleri Radničkog 1923 ugostiće u 17. kolu Prve lige Srbije čačanski Borac, u nedelju, 18. novembra od 13 časova na stadionu „Čika Dača“. Kragujevčani će pokušati da se revaširaju popularnim „zebrama“ za poraz u 2. kolu (0:1) i da se sa nova tri osvojena boda vrate na pobednički kolosek, sa kog su privremeno „skrenuli“...\n11:01 Prva liga u bovlingu: Gužva na tabeli


Popović: Inicijativa Kancelarije za KiM govori koliko je bezbednost dece važna | Radio Kosovska Mitrovica\nPopović: Inicijativa Kancelarije za KiM govori koliko je bezbednost dece važna\n22. February, 2021 16:04 |\nDečja ustanova „Đurđevak“ u Lapljem Selu, zahvaljujući Kancelariji za Kosovo i Metohiju, dobila je najsavremeniji video-nadzor, čime je značajno povećana bezbednost ove vaspitno obrazovne ustanove u kojoj je u pet grupa upisano 150. dece od jaslica do predškolskog uzrasta.\n“Na ovom objektu postavljeno je osam kamera koje obuhvataju čitav vrtić kao i prijem objekta. Kancelarija za Kosovo i Metohiju poklonila nam je i didaktičke materijale koji će vrlo brzo biti podeljeni deci. Zahvaljujemo se Kancelariji za KiM,ovo je samo jedna od pomoći ” kaže Radica Parlić, vd. direktor PU Đurđevak.\nPovodom stavljanja u funkciju video nadzora, predškolsku ustanova „Đurđevak“ u Lapljem selu, obišao je prvi čovek opštine Gračanica Srđan Popović.\n“Ova inicijativa Kancelarije za Kosovo i Metohiju govori koliko je bezbednost naše dece bitna i koliko se oni trude da osiguraju budućnost našoj deci, to jest da se naša deca osećaju bezbedno u svakoj srpskoj sredini. Ova inicijativa obuhvata oko 70 škola i predškolskih ustanova, gde će video nadzor biti postavljen. U prilog ovome govori i činjenica da je pristigla IT oprema kojom su opremljene naše školske ustanove. Kancelarija za Kosovo i Metohiju na čelu sa Petrom Petkovićem radi na tome da naša deca ne oskudevaju baš ni u čemu i da imaju sve uslove baš kao i svako dete u centralnoj Srbiji” kaže predsednik opštine Gračanica Srđan Popović.\nKako je najavljeno, u narednom periodu, video nadzor koji je takođe obezbedila Kancelarija za Kosovo i Metohiju dobiće svih 70 vaspitno-obrazovnih ustanova u srpskim sredinama na centralnom Kosmetu.


“Kompanija ICL Services na panelu – Projektni menadžment u poslovnom svetu - ” - ESTIEM\n“Kompanija ICL Services na panelu – Projektni menadžment u poslovnom svetu – ”\nČlanovi tima za odnose sa predavačima, projekta “Be a Project Manager for 5 days”, uspeli su da za rekordnih 15 dana od prvog sastanka obezbede svom organizacionom timu ekskluzivan trening na Fakultetu organizacionih nauka, na temu koju će ESTIEM LG implementirati za samo 70 dana.\nICL Services je velika ruska kompanija za IT usluge koja je ušla u TOP 7 kompanija Evropskog ranga. Bila nam je velika čast da ugostimo stručni kadar upravo ove kompanije koja inače sarađuje sa preko 50 globalnih klijenata i koja je u rejtingu najboljih outsourcing kompanija u svetu.\nTim za odnose sa predavačima je realizovao svoju zamisao da trening bude panel diskusija gde su panelisti Dušan Stojanović, Miljana Mišuljić i Jelica Erceg, govorili o svom putovanju u Project Managmentu, izazovima, ciljevima i postignućima. Naši studenti su u petak, 20.12. 2019. učestvovali u interaktivnoj diskusiji, gde su imali priliku da dobiju odgovore na pitanja koja im znače i koja ih interesuju. Panelisti su bili iskreni i motivisani da kroz svoje poslovne uspone i padove, objasne funkciju i položaj Project Manager-a u Srbiji.\nPodržali su rad naše organizacije i ukazali nam na važnost benefita koje dobijamo radom na projektima. Ohrabrili su naše ambicije i nove poduhvate sledećim rečima: “Grešite, jer kad grešite to znači da radite. Nismo svi piloti, nismo svi hirurzi, a čak i oni mogu da pogreše. Korporativna kultura vašeg fakulteta je takva da vas usmerava ka Project Managmentu. Iskoristite to.”\nIzmeđu ostalog, dali su savet kako inspiraciju za projete uvek treba da tražimo u svom okruženju i istakli da su velika odgovornost, dobar rad u timu i koordinacija, nešto što je ključ za uspeh u ovakvoj profesiji. Dušan je istakao da su “2C” tačnije “communication and common sense” presudne za jednog projektong menadžera. Bivša studentkinja našeg fakuleta i članica ESTIEM organizacije, Jelica Erceg, istakla je da je najvrednija stvar koju je naučila u toku rada u organizaciji, moć pregovaranja. Zašto? Naši panelisti tvrde: “Sve što je novo i košta, može se nazvati projektom. Kao PM svoju ideju ćete realizovati samo uz pomoć novca. Da biste dobili taj novac, potrebno je da imate dobro razvijenu moć pregovaranja jer je to vaše najvatrenije oružje.”\nOvom prilikom, još jednom želimo da se zahvalimo kompaniji ICL Services i našim panelistima na izdvojenom vremenu, entuzijazmu za saradnjom i emaptiji koju smo osetili. Radujemo se daljoj uspešnoj saradnji!\n29 децембра, 2019 /by estiem\nhttps://estiem.org.rs/wp-content/uploads/2019/12/thumbnail.png 1120 1120 estiem https://estiem.org.rs/wp-content/uploads/2019/03/ESTIEM-300x198.png estiem2019-12-29 22:15:092019-12-30 13:43:16“Kompanija ICL Services na panelu – Projektni menadžment u poslovnom svetu – ”


Od kako je virus COVID19 stigao u Srbiju marta prošle godine do danas najpouzdaniji način da se otkrije da li je neko zaražen koronom jeste PCR test, koji može da se uradi u kovid ambulantama na preporuku lekara ili na sopstveni zahtev isključivo u državnim zdravstvenim ustanovama i to po ceni od 9.000 dinara.\nLjiljana Bukvić | Demostat | Beograd 6. Mar 2021 | Covid-19\nPrivatne laboratorije u našoj zemlji ne mogu da rade PCR testove, a na sopstveni zahtev on može da se uradi na Institutu Torlak u Beogradu, ili u gradskim zavodima za javno zdravlje u gradovima širom zemlje. Do 1. januara test je koštao 6.000, međutim, od početka godine poskupeo je na 9.000 dinara što je više od onoga koliko isti test naplaćuju zemlje u okruženju poput Severne Makedonije gde je 40 evra ili na primer u Francuskoj gde je besplatan u državnim institucijama, ali i jeftiniji nego u većini zemalja Zapadne Evrope.\nRađenje PCR testa u Srbiji strane državljane košta 18.000 dinara ili nešto više od 150 evra, dok je za građane Srbije duplo jeftiniji. I dok je u Srbiji cena PCR testa negde u “zlatnoj sredini” kada se gleda ostatak Evrope, ono gde odudaramo jeste što za razliku od nas u većini drugih zemalja ova vrsta testa može da se radi i u privatnim laboratorijama. U Sloveniji PCR može da se uradi za 68 evra, ali cene u privatnim laboratorijama idu i do 100 evra. U Hrvatskoj se ova vrsta testa plaća 700 kuna ili nešto više od 90 evra u državnim ustanovama, dok je u privatnim laboratorijama 150 kuna skuplje, nekih 110 evra.\nU privatnim laboratorijama PCR test u Crnoj Gori košta 80 evra, dok su cene u BiH kreću od 54 do 58 evra. Najjeftiniji PCR testovi su u Severnoj Makedoniji - nekih 40 do 42 koliko je običan PCR test u privatnim laboratorijama ili 85 evra koliko košta ultra brzi PCR test.\nTestovi u Francuskoj mogu da se uradi i u privatnim laboratorijama, iako je u većini testiranje besplatno, postoje laboratorije koje naplaćuju test 54 evra ili više do 70 evra, ali oni koji to plate, a imaju zdravstveno osiguranje u ovoj zemlji, mogu da očekuju od države da će im taj novac refundirati. U Španiji su testovi besplatni za one sa ozbiljnim simptomima, poput onog u Britaniji, ali su tokom prošle godine testovi u privatnim laboratorijama koštali od 100 evra pa čak i do 180 evra, zbog čega je država reagovala i tražila smanjenje cena.\nOd avgusta prošle godine svako ko dolazi u Nemačku iz zemalja koje su označene u tom trenutku kao rizične kada se radi o virusu obavezan je da uradi PCR test i ti testovi se ne naplaćuju. I kod njih su za one sa simptomima, ali i za ljude koji su bili u kontaktu sa zaraženom osobom testovi besplatni, dok drugi plaćaju od 100 do 170 evra u zavisnosti od laboratorije ali i toga da li je uračunat u cenu savet lekara.


Nelinearni sistemi 2 | MASINAC.org :: studentski portal, Mašinski fakultet u Beogradu\nNelinearni sistemi 2\n•Stvaranje osnove za analizu i upravljanje nelinearnih sistema.\n•Upoznavanje sa uobičajenim tehnikama upravljanja nelinearnih sistema.\n•Korišćenje programskih jezika C i Matlab za analizu i upravljanje nelinearnih sistema.\n•Osnova analize određenih klasa nelinearnih sistema.\n•Načina za ispitivanje stabilnosti sistema kroz Ljapunovljeve tehnike i ulazno-izlaznu analizu.\n•Tehnika upravljanja nelinearnih sistema.\n•Simulacije, analize i upravljanja nelinearnih sistema korišćenjem programskih jezika C i Matlab.\nLurijeovi sistemi sa direktnim i indirektnim upravljanjem. Linearna i Ajzermanova hipoteza. Apsolutna stabilnost. Popovljev i kružni kriterijum. Cipkinova transformacija. Egzaktna (Feedback) linearizacija. Linearizacija ulaz-stanje.\nLinearizacija ulaz-izlaz. Nulta dinamika i stabilnost ulaz-stanje. L2 pojačanje i Small gain teorema. Upravljanje u kliznom režimu. Backstepping. Gain scheduling. Približne metode. Metoda opisne funkcije. Modifikovani Najkvistov kriterijum.\nPraktična nastava uključuje računske zadatke koji prate sadržaj kursa: stabilnost Lurijevih, direktnih i indirektnih sistema;\nodređivanje stabilnosti nelinearnih sistema primenom linearne i Ajzermanove hipoteze;\nPopovljev i kružni kriterijum;\nlinearizacija ulaz-stanje, linearizacija ulaz-izlaz;\nnulta dinamika i ulazno-izlazna stabilnost;\nupravljanje u kliznom režimu;\nmodifikovani Najkvistov kriterijum.\nPrimena programskih jezika C i Matlab u simulaciji rada, analizi i upravljanju nelinearnih sistema.\nEksperimentalni rad: upravljanje nelinearnih objekata kroz primenu različitih tehnika upravljanja.\n•Skripta na stranici: http://au.mas.bg.ac.yu/Nastava-Kau/Nastava_Download.html\n•Računarski sistem upravljanja, Laboratorija za automatsko upravljanje, Mašinski fakultet, Beograd.\nЕнглески језик 2 (0489) • Резултати ЈУЛ\nТермодинамика Б (0372) • Резултати писменог испита - јул 2020. Н. РУДОЊА\nНумеричке методе (0673) • Резултати јулског испитног рока (смене 2 и 4) проф. Пејчев\nМеханика 3 (0799) • Резултати након јулског испитног рока - старије генерације - проф. О....\nМеханика 1 (0001) • Re: Резултати након писменог испита - проф. О. Јеремић\nМеханика 1 (0001) • Re: Резултати након писменог испита - проф. М. Лазаревић - стари...


“Netačne tvrdnje”: SDA odgovorila Zvizdiću u 10 tačaka | Starmo\nNaslovnica BiH “Netačne tvrdnje”: SDA odgovorila Zvizdiću u 10 tačaka\nSarajevo — Iz Stranke demokratske akcije Sarajevo komentarisali su današnji odgovor potpredsjednika SDA Denisa Zvizdića direktorici Kliničkog centra Univerziteta u Sarajevu Sebiji Izetbegović.\nKako su istakli iz SDA Sarajevo, oni su zatečeni činjenicom da visokopozicionirani član SDA iznosi “netačne tvrdnje o SDA u javnosti”, te su s tim u vezi naveli deset tačaka kojima žele, kako je istaknuto, demantovati današnje tvrdnje Denisa Zvizdića.\nU nastavku vam donosimo u cijelosti te tačke koje je navela SDA Sarajevo:


SENIDAH SE PLAŠI ZA ŽIVOT: Obezbeđenje je čuva 24 sata, u sve upletena i ESTRADNA MAFIJA! - PRess Serbia\nHome » VIP » Estrada » SENIDAH SE PLAŠI ZA ŽIVOT: Obezbeđenje je čuva 24 sata, u sve upletena i ESTRADNA MAFIJA!\nSenida Hajdarpašić, poznatija kao Senidah, nedavno je angažovala privatno obezbeđenje, koje je uz nju 24 sata dnevno. Kako Kurir saznaje, pevačica je uplašena za svoj život i bezbednost svoje porodice zbog konstantnih pretnji osoba koje su joj nekad vodile karijeru.\nPRess Serbia > VIP > Estrada > SENIDAH SE PLAŠI ZA ŽIVOT: Obezbeđenje je čuva 24 sata, u sve upletena i ESTRADNA MAFIJA!\nTagovipevacica PRETNJE Senida Hajdarpašić senidah


KUKOLJU SREBRO, PRGONJIĆ SEDMI (VIDEO) - JK CEMENT\nHome / Vesti / KUKOLJU SREBRO, PRGONJIĆ SEDMI (VIDEO)\nKUKOLJU SREBRO, PRGONJIĆ SEDMI (VIDEO)\nNa upravo završenom, jubilarnom 50-om, Evropa Open Kupu u Budimpešti, naši reprezentativci se nisu obrukali.\nNaprotiv. Aleksandar Kukolj je, u kategoriji do 90 kg, uz četiri sjajne pobede, osvojio drugo mesto i srebrnu medalju a naš takmičar Goran Prgonjić, stigao do vrlo dobrog, sedmog mesta.\nKukolj je do srebra stigao tako što je u prvom kolu ekspresnim iponom bio bolji od Lojkasek Mareka iz Češke, a u drugom i od Toth Kriztiana iz Mađarske. U trećem je pobedio Sasson Alona iz Izraela što mu je donelo ulazak u polufinale. U polufinalu je bio bolji od Elias Nacifa iz Brazila, kojeg je bacio na sjajan ipon, tehnikom tani-otoshi, i tako ušao u finale. Za trenutak smo se uplašili da ne bude kažnjen diskvalifikacijom zbog hvata protivnika oko struka, što je po novim pravilima zabranjeno, ali ga je izvadila noga za tani-otoshi pa je sudijska komisija potvrdila odluku sudije na tatamiju. U finalu je poražen od Shimowada Shoheia iz Japana, što nije sramota, pogotovo danas u Budimpešti, gde su Japanci osvojili čak pet zlatnih medalja!? Samo dve su prepustili Koreji a od Evropljana u finalu je bio samo naš Kukolj. Svaka čast Aco, nisi obradovao samo nas već si spasao čast Evrope. Sa ovih 30 bodova Aca će sa ukupno sakupljenih 114 bodova, izbiti na drugu poziciju Evropske rang liste, odmah iza Facente Waltera iz Italije koji ima 120 bodova.\nFinale u kategoriji do 90 kg: Shohei SHIMOWADA (JPN) – Aleksandar KUKOLJ (SRB)\nNaš Beočinac, Goran Prgonjić, je nastupao u kategoriji do 100 kg. i stigao do vrlo dobre, 7-me pozicije. On je u prvom kolu bio bolji od Reichstein Juliana iz Austrije, a u drugom i od Domanski Tomasza iz Poljske, što mu je donelo plasman u prvih 8, koji je obezbeđivao borbe za polufinale, odnosno za repesaž. U trećem kolu sastao se sa Nunesom iz Brazila ali ga nije uspeo savladati pa je u polufinale otišao Brazilac. Ostalo je da se popravi u repesažu sa Bauza Karolisom iz Litvanije, i pokuša napasti medalju. Na žalost u ovu borbu je ušao preoprezno i nije bio dovoljno koncentrisan pa je posle vođstva sa dva shidoa, dobio tri shidoa, za izlaske iz borilačkog prostora. Kada je dobio treći shido krenuo je na sve ili ništa, što je lukavi Litvanac iskoristio i bacio ga za yuko, nakon čega je Prga ostao u zahvatu do ipona. Šteta jer se stiče utisak da mu ovo nije maksimum i da će iz turnira na turnir biti sve bolji i bolji. Ako je za utehu, oba ova borca koja su ga pobedila, u repesažu su uzela bronzane medalje, i potvrdili da su vrlo kvalitetni borci. U finalu ove kategorije sastala su se dva Japanca a bolji je bio Kumashiro Yusuke. Ovim plasmanom Prgonjić je uknjižio i prve bodove na Evropskoj rang listi, u ovoj sezoni.\nRenan NUNES (BRA) – Goran PRGONJIC (SRB) Četvrtfinale [-100kg]\nGoran PRGONJIC (SRB) – Karolis Bauza (LTU) Repesaž [-100kg]\nVredni pohvale su i Miroljub Ivezić iz „Kinezisa“, i Nemanja Petrović iz „Rekorda“. koji su se odlično borili, i zabeležili po dve lepe pobede. Ivezić je u kategoriji do 81 kg, prvo savladao, Pyrog Yuria iz Ukrajine, a potom i Mehdiyev Mammadalija iz Azerbejdžana. Na putu za ulazak u prvih 8 zaustavio ga je Japanac, koji je posle osvojio zlatnu medalju. Petrović je u kategoriji do 73 kg, prvo savladao Rahimli Huseyna iz Azerbejdžana a potom i od Brysz Jaceka iz Poljske. Njega je zaustavio Mendonca Bruno iz Brazila, koji je posle, u repesažu, osvojio bronzanu medalju.\nPo jednu pobedu zabeležili su, Ljubiša Kovačević iz „Slavije“, koji je bio bolji od Papp Roberta iz Rumunije, a potom poražen od Stadler Adama iz Mađarske, i Dragan Mitrović, iz beogradskog „Partizana“, koji je savladao, Tolkach Sebastiana iz Ukraine, a izgubio od Van T Vestende Sama, iz Holandije.\nSvi ostali „orlovi“ ostali bez pobede. Ilija Ciganović, iz „Rekorda“, je poražen od Seidl Sebastijana iz Nemačke, Nenad Vukolić iz „Sirmiuma“, od Chibana Charlsa iz Brazila, Miroslav Begović iz novosadske „Bezbednosti“, od Saraiva Nuna iz Portugala, Robert Biro iz kikindskog „Partizana“, od Joubert Quentina iz Francuske. Stefan Jurišić iz „Rekorda“ je poražen od Farkaš Balinta iz Mađarske i Vladimir Gajić, iz „Slavije“, od Bataille Matthieua iz Francuske.\nTrener, Andrija Đurišić, ne može biti nezadovoljan nastupom svojih pulena, jer su zabeležili ukupno 12 pobeda, taman koliko ih je i putovalo u Budimpeštu. Ima tu lepog materijala za rad samo bi Judo Savez Srbije morao obezbediti sredstva, bar za 5-6 boraca, jer su ovaj put svi išli o trošku svojih klubova, sem verovatno Kukolja.\nZanimljivo je da je čast domaćinu spasao samo njihov olimpijac, Csoknyai Laszlo, koji je uspeo stići do bronzane medalje, u kategoriji do 81 kg. Ni olimpijska medalja Ungvari Mikloš nije stigao dalje od drugog kola pošto je poražen od Bang Gui-Mana iz Koreje. Doduše nastupao je u kategoriji više, odnosno do 73 kg, a Korejanac je posle bio drugi. Ovo navodimo da bi čitaoci shvatili kakva je konkurencija bila na ovom Evropskom KUP-u u Budimpešti i da domaći teren nije velika prednost kao u drugim loptaškim sportovima. U judou ko je bolji, taj je bolji, ma gde se meč radio.\nJovana Rogić (treća sa leve strane)\nPomenimo i jedinu heroinu, Jovanu Rogić iz „Slavije“, koja je nastupala ovog vikenda u Austrijskom Oberwartu, i u kategoriji do 57 kg. osvojila bronzanu medalju. Ona je u prvom kolu bila bolja od, Huseynov Shanan iz Azerbejdžana, a potom i od Davis Nekode iz Velike Britanije, čime je ušla u polufinale. Tu je poražena od Filmoser Sabrine iz Austrije, ali je u repesažu, u zlatnom bodu, za yuko bila bolja od Szabo Katinke iz Mađarske i okitila se bronzom. Joco sve čestitke za dobar nastup i samo nastavi tako. Naravno čestitke zaslužuje i njen trener Nenad Mihailović, koji je i ovaj put bio uz nju na ovom Evropskom Kupu, u Austriji.\nBeočin, 17.02.2013. godine\nKompletne žrebne liste u PDF formatu (za štampu) možete videti i preuzeti ovde.\nTabelu medalja u PDF formatu (za štampu) možete videti i preuzeti ovde.


CG - KULTURA CRNA GORA REGION REGION - KULTURA\nLeave a Comment on Lake fest pod znakom pitanja\nUgostiteljski objekti u Nikšiću su počeli sa radom, ali još uvijek je neizvjesno šta će biti sa održavanjem muzičkih i kulturnih festivala po kojima je i prepoznat grad pod Trebjesom. Bez obzira na formu u kojoj će se organizovati festivali, iz nikšićke Turističke organizacije su sigurni da će biti održan kontinuitet i da će i ove godine privući masovnu publiku bilo to uživo ili putem vebstrima.\n– Sada možemo sebi dati luksuz i promovisati Crnu Goru kao korona fri destinaciju i samim tim razbiti psihološku barijeru kod svih gostiju koji planiraju da je posjete – kazao je direktor nikšićke Turističke organizacije, Boris Muratović.\nU toku ova dva mjeseca kada je sve bilo paralisano zbog pandemije Nikšić je aktivno radio na digitalnoj promociji grada putem društvenih mreža i veb platfomi.\n– Sada kreće i pravi rad, u neprestanoj smo komunikaciji sa svim turističkim poslanicima iz grada, zajedno smo pripremili strategiju da se izborimo sa svim ovim, pripremamo turističku brošuru, s obzirom na sprovedenu aknketu evropskih putnika gdje je 80% njih kazalo da ovo ljeto žele provesti u aktivnostima u prirodi. Nikšić zaista ima velika prirodna bogatstva i nastojimo to i valorizovati – kazao je Muratović.\nTurističkom brošurom će promovisati seoska domaćinstva, ruralna područja, i podržati akciju kupovine domaćih proizvoda.\nTags: Lake fest Nikšić ove godine pod znakom pitanja\nPrevious Entry URA: Pristupiti “korona koridoru” kako bi se spasila turistička sezona\nNext Entry Redakcija RTPV: Portal RTPV se zloupotrebljava/video


Negovatelj kao počinilac nasilja: Obrasci ponašanja i prevencija - Portal o invalidnosti\nPosted on Apr 5 2021 - 11:35am by Redakcija\nnasilje od strane negovateljanasilje prema ženama s invaliditetomnegovatelj kao počinilac nasilja\nOdnos između osobe s invaliditetom i negovatelja trebalo bi da je zasnovan na zdravim osnovama i da rezultira benefitima za obe strane. Ipak, nasilje, eksploatacija i zloupotreba neretko se javljaju upravo unutar tih odnosa. Nasilje od strane negovatelja u većini slučajeva je slično porodičnom nasilju i može biti psihološko, fizičko i seksualno. Specifično je da nasilnik često zloupotrebljava invaliditet žrtve kako bi demonstrirao moć i kontrolu. Na primer: premeštanje nameštaja otežaće slepoj osobi orijentaciju u sopstvenom domu; uklanjanje kolica i drugih pomagala staviće osobu u ponižavajući položaj i uskratiće joj slobodu kretanja. Čak i kratko odlaganje neophodne usluge može da perdstavlja oblik pretnje ili demonstracija moći. Uskraćivanje medikamenata ili menjanje doze takođe je oblik nasilja prema osobama s invaliditetom.\nPružanje usluga nege često je isprepleteno sa određenim stepenom kontrole nad osobom koja prima uslugu. Na primer, mnogim osobama sa kognitivnim ili psihičkim invaliditetima potrebna je supervizija radi zaštite u potencijalno rizičnim situacijama. Mnogim negovateljima je teško da ograniče kontrolišuće ponašanje u situacijama kada nadzor nije potreban. Kod nekih negovatelja potreba za povremenom kontrolom u interesu osobe s invaliditetom biva samo izgovor za nasilje. Neke osobe sa fizičkim invaliditetom u potpunosti se oslanjaju na pružanje podrške u svakodnevnom funkcionisanju, pa nije začuđujuće ako postoji neravnoteža moći.\nZa nasilne negovatelje kontrola može biti sredstvo za ostvarenje cilja, kao što je finansijska dobit ili smanjenje radnih obaveza. Na primer, ako je jedno od zaduženja asistencija pri kupanju, a negovatelj je tada grub ili nasilan (verbalno, fizički ili seksualno), time osigurava da će se ta vrsta usluge prebrisati sa njegove liste zaduženja. Isto tako negovatelj može primorati osobu za koju radi da mu preda bankovnu karticu i identifikacioni kod, kako bi raspolagao novcem po svom nahođenju. U mnogim slučajevima, prekomerna kontrola je sama sebi svrha, nasilni negovatelj ostvaruje psihičko zadovoljstvo putem apsolutne dominacije nad osobom za koju brine. Negovatelji koji su zavisnici od kontrole mogu obavljati izvrstan ili nikakav posao na planu ispunjavanja klijentovih fizičkih potreba. Mogu pribegavati fizičkom nasilju, ali kad se dominacija uspostavi, implicitne i eksplicitne pretnje često zamenjuju fizičko nasilje. Za takve nasilnike upotreba fizičkog nasilja je odraz neuspeha u uspostavljanju potpune kontrole. Mnogi nasilni negovatelji teško se nose sa autoritetima i imaju nisko samopoštovanje. Tragaju za ranjivim osobama kako bi povratili osećaj kontrole i podigli samopoštovanje tako što će demonstrirati autoritet nad drugima. U nekim slučajevima, negovatelji koji ispoljavaju ekstremnu i nezdravu kontrolu i sami su preživeli porodično nasilje, bili su podrvrgnuti nasilnim patnerima ili roditeljima, pa osećaju da nemaju kontrolu nad sopstvenim životom. Dešava se i da budu nezadovoljni stanjem u agencijama koje ih zapošljavaju, ali se plaše da se suprotstave nadređenima, pa svoj bes preusmere prema osobi s invaliditetom.\nPrema nekim autorima, postoje dve kategorije nasilnih negovatelja: iskvareni i predatori. Iskvareni negovatelji ne stupaju u odnos sa osobama s invaliditetom s namerom da budu nasilni, često ih pokreće želja da pomažu drugima ili prosto traže priliku za zaposlenje. Kad su ulozi negovatelja, podležu iskušenjima i pritiscima, pa neretko i sami budu iznenađeni kad otkriju da ih klijent seksualno privlači ili da imaju impuls da povrede osobu. Takva osećanja su česta, a razlika između zdrave i nasilne nege verovatno je u sposobnosti negovatelja da upravlja svojim osećanjima, a ne u odsustvu tih osećanja. Jasni kodeksi ponašanja, obuke, dostupnost savetovanja za negovatelje, odgovarajuća supervizija i mnogobrojni drugi faktori mogu smanjti rizik od nasilja. Nasuprot tome, predatori ciljano traže poziciju negovatelja kako bi pristupili ranjivim grupama ljudi kao potencijalnim žrtvama. Njihovo nasilje je planirano i organizovano. Kada poslodavac otkrije njihovo nasilno ponašanje, menju agenciju i nađu nove žrtve. Ovaj obrazac ponašanja ponekad olakšavaju i same agencije, jer su spremne da nasilnim negovateljima daju preporuke za dalja zaposlenja, samo da bi rešile problem u svojoj kući. Treninzi, obuke i savetovanja, nemaju nikakvog uticaja kad su predatori u pitanju. Počinjeno nasilje često je teško dokazati, jer veoma pažljivo biraju žrtve, spretno prikrivaju tragove i ostavljaju odličan ustisak kod poslodavaca i drugih autoriteta.\nOsobe s invaliditetom iz različitih razloga ne prijavljuju nasilne negovatelje, bilo da im nedostaju komunikacijske veštine, bilo da nedovoljno poznaju sopstvena prava (što je čest slučaj kod osoba sa psihijatrijskom dijagnozom). Strah od osvete nasilnika igra veliku ulogu, kao i strah od uskraćivanja neophodnih usluga. Ujedno, osoba nema garanciju da će drugi negovatelj biti bolji, ili se oseća previše poniženo da bi progovorila o zlostavljanju.\nPružanje usluga kućne zdravstvene nege i podrške u mnogim delovima sveta spada u vodeće industrije. Na primer, u SAD je 2004. godine oko 7800 kompanija imalo zvanično odobrenje da pruža te vrste usluga. Standardi za zaštitu klijenata od nasilja i dalje su loše definisani, iako se od agencije očekuje da preduzme razumne mere za upravljanje predvidivim rizicima.\nRelativno je malo studija o nasilju prema osobama s invaliditetom od strane negovatelja van institucionalnog okruženja. Jedno od sprovedenih istarživanja pokazuje da je približno 40% osoba s invaliditetom doživelo neki oblik zlostavljanja i eksploatacije, uključujući 10% onih koji su doživeli fizičko nasilje od strane plaćenih negovatelja. Drugo istraživanje sprovedeno je među 270 osoba s invaliditetom iz Kalifornije, koje su primale usluge plaćene nege od strane osoba s kojima nisu u srodstvu. Ujedno je intervjuisano još 240 klijenata koji su primali plaćenu negu od strane članova porodice – oni su prijavili manji broj zlostavljanja. 12,7% osoba čiji negovatelji nisu članovi porodice izjavilo je da su bili zanemareni, u poređenju sa 5,5% osoba koje neguju članovi porodice. Među onima koji primaju usluge profesionalnih negovatelja 7,2% je izjavilo da su im negovatelji uzimali novac i drugu svojinu, 5,7% je doživelo povrede, 3,6% je izloženo pretnjama, a 3,4% korisnika je imalo neželjeni seksualni kontakt. Među osobama koje neguje neko od članova porodice stope nasilja su manje: 0,8%, 4,3%, 2,1% i 1,3%. Iako ovo istraživanje sugeriše da su porodični negovatelji sigurnija alternativa od angažovanja profesionalnih negovatelja, neki vladini programi onemogućuju članovima porodice da budu plaćeni za svoje usluge.\nPokazalo se da nasilje od strane negovatelja ima jedinstvenu vezu sa partnerskim nasiljem. Sve porodične veze uključuju određeni stepen nege, ali prisustvo ili sticanje invaliditeta može radikalno izmeniti potrebe za negom i odnos moći unutar porodice. Ove promene ponekad su propraćene ispoljavanjem nasilja ili bitnim promenama u vezi koja je već bila nasilna. U mnogim porodicama najčešće žena ima vodeću negovateljsku ulogu. Ako sticanje invaliditeta utiče na njene sposobnosti da pruža negu, neke ustaljene uloge moraju se promeniti, što zahteva prilagođavanje svih članova porodice. U nekim slučajevima, supružnik koji sada preuzima veću odgovornost i ulogu negovatelja može se suočiti sa nekompetencijom u ispunjavanju tih zahteva, što neretko rezultira zloupotrebom i nasiljem.\nSpecifičan oblik nasilja je kada negovatelj dozvoljava, odobrava ili ohrabruje nasilje među osobama s invaliditetom u ustanovama za smeštaj. To se događa kao rezultat zanemarivanja, a neretko biva motivisano prepuštanjem dužnosti nekom od korisnika usluga. Na primer, klasičan slučaj odigrao se u maloj ustanovi koja je primila dve osobe na smeštaj: šesnaestogodišnju devojku sa razvojnim invaliditetom i nasilnog dvadesetogodišnjaka, seksualnog prestupnika sa poremećajem u ponašanju. Kako su njoj nedostajale potrebne veštine da samostalno funkcioniše van ustanove, a osoblje nije htelo da je odvede na plivanje, poverili su je seksualnom prestupniku. Događaj je imao predvidiv završetak: ubistvo.\nProfesionalni standardi, selektivno zapošljavanje i provere kandidata mogu biti korisne strategije za smanjenje nasilja od strane plaćenih negovatelja. Obuke, supervizije i savetovanje takođe mogu smanjiti rizike. Nedovoljan broj zaspolenih i česte promene osoblja nepovoljno utiču na sprovođenje kodeksa poslovanja i narušavaju standarde.


U muškoj konkurenciji, na stazi dužine 2,1 kilometara, priznanja za prva tri mesta pripala su plivačima Bečeja. Prvi na cilj u vremenu 24,51 stigao je Tamaš Farkaš, drugi je bio Šebešćen Šinkovič (25,11), dok je treće mesto zauzeo Sebastijan Sabo (25,20).\nU Ovčar Banji plivala se i trka na 500 metara u kojoj su Bečejci takođe imali uspeha. Prvo mesto u kategoriji dama pripalo je Marini Matić, u muškoj konkurenciji Aron Šinkovič je osvojio zlato, dok je Čongor Tot Hasnoši bio četvrti.\nPK Svim star u Adi\nNa plivačkom mitingu u Adi nastupili su i plivači PK Svim star. Njih osmoro osvojilo je pet medalja (tri zlatne, dve bronzane). Najuspešnija je bila Ana Jeftenić koja je u trkama na 50 metara kraul i 50 metara delfin doplivala do zlatnih odličja. Starijoj sestri pridružio se i Filip Jeftenić koji je u Adi u svojoj uzrasnoj kategoriji bio najbolji na 50 metara delfin. Treće mesto na ovom mitingu su osvojili Uroš Kovačev (50 m prsno) i Anet Šoš (50 m leđno). Jovana Đurić, Nada Mandić, Lenke Horvat i Nikola Ratkov nisu uspeli da osvoje medalje, ali su isplivali svoja najbolja vremena.\nNa maratonu na Zapadnoj Moravi nastupilo je 56 plivača.\nSebastijan Sabo je učestvovao i na tradicionalnom maratonu „Jarak – Šabac“ koji je po 41. put održan na Savi kod Šapca. On je u izuzetno jakoj konkurenciji uspeo da prepliva stazu dužine 19 kilometara, a na cilj je stigao petnaesti.\nPlivači PK Bečej nisu zapostavili ni „bazensko“ plivanje, pa su prošlog vikenda nastupili na mitingu u Adi na kojem su nastupila 424 plivača iz 35 klubova. Bečejci su osvojili pet medalja (tri zlatne i dve bronzane). Dva zlatna odličja osvojila je Biljana Božić (50 m kraul i 50 m prsno), a najsjajnije odličje pripalo je i Marini Matić u trci na 50 metara prsno. Srebrom su se u Adi okitili Šebešćen Šinkovič (50 m leđno) i Donald Fenjveši (50 m prsno). Blizu osvajanja medalje bila je i Karolina Tot Hasnoši koja je u dve trke na cilj stigla četvrta.\nViše iz ove kategorije « STK Bečej počeo pripreme: I devojčice u igri u novoj sezoni\tOtvoreno prvenstvo Novog Sada: Finale Farkaš – Češljarov »


Engleski na Baruch koledžu u Njujorku | Ino edukacija\nEngleski na Baruch koledžu u Njujorku\nBaruch College je deo najvećeg njujorškog univerziteta The City University of New York, obuhvata preko 18 000 studenata. Smešten je na Menhetnu, nedaleko od Wall streeta. Pored akademskih kurseva, ovaj koledž nudi i mogućnost učenja engleskog jezika na kursevima koji traju od 5 do 10 nedelja.\nČasovi se održavaju ujutru i popodne i svi kursevi su kreirani tako da podrazumevaju 20 sati nedeljno. Časovi nude mogućnost da se nauči poslovni engleski, konverzacija, čitanje i pisanje, izgovor, gramatika, vokabular, i javni nastup. Ako vam je potrebno da časovi budu posebno prilaguđeni vama, postoji i opcija privatnih časova. Kursevi obuhvataju i aktivnosti nakon časova kao što su radionice, “conversation hour” i dnevni izleti čiji je cilj da studenti tečno progovore engleski. Najzad, kao studenti Baruch koledža, svi polaznici kurseva imaju pristup biblioteci, zdravstvenom centru, teretani i kompjuterskoj laboratoriji.\nOvo je kurs koji je namenjen studentima koji se pripremaju za studije na engleskom jeziku. Kurs, kao i svi Baruch kursevi, podrazumeva 20 sati učenja nedeljno. Ovaj kurs je raspoređen na četiri godišnja doba, tako da tokom proleća, jeseni i zime traje 10 nedelja, a tokom leta 7 nedelja. Časovi se održavaju od ponedeljka do petka – prvi jutarnji čas počinje u 9h i traje do 11h, a drugi dnevni čas u toku dana počinje u 11:30h i završava se u 13:30h. Nakon dnevnih časova, studenti mogu da odaberu još jedan izborni čas dnevno u odnosu na njihove potrebe (Grammar, Vocabulary & Idioms, Academic Vocabulary, Pronunciation, Accent Reduction, Public Speaking, Understanding the Business World, Skills for Academic Success).\nCena kursa za 10 nedelja je 2900 dolara, dok je za 7 nedelja cena letnjeg kursa 2030 dolara.\nPripreme za TOEFL/GRE/GMAT\nOvo su takođe intenzivni kursevi koji podrazumevaju časove u trajanju od 20 sati nedeljno, ali oni su kreirani tako da traju 5 nedelja. Fleksibilni raspored omogućava studentima da uče u toku dana ili večeri. Časovi se, takođe, održavaju od ponedeljka do petka po istom rasporedu kao i Academic intenzivni kursevi. Za ovu vrstu kursa, studenti moraju da urade test engleskog, kako i ih koledž smestio u grupu za njihov nivo znanja.\nCena ovih pripremnih kurseva za svih 5 nedelja iznosi 1800 dolara.\nBaruch ima svoj studentski kampus koji se nalazi na Trećoj aveniji i nudi dvokrevetne i trokrevetne sobe sa privatnim kupatilima. Kampus nudi i dodatne servise: klima uređaj, frižider i mikrotalasnu, kablovsku televiziju, internet, pranje veša, biblioteku, zajedničku kuhinju, sale za sastanke, fitnes centar i kompjutere.\nUkoliko vas interesuje kurs engleskog na Baruch koledžu, pošaljite nam besplatan upit ispod.


Demontaža i montaža nameštaja za selidbe - Povoljne Selidbe i Prevoz Beograd\nUsluge selidbe » Demontaža i montaža nameštaja\nDEMONTAŽA I MONTAŽA NAMEŠTAJA pri selidbi deo je posla koji radimo gotovo svakodnevno. Povoljna cena je odlična preporuka za naš tim. Ako se desi da je neki komad nameštaja već raskliman, nakon sklapanja mi ćemo ga dodatno učvrstiti, tako da će biti i stabilniji nego pre selidbe.\nČesto se desi da prilikom selidbe ormar, sto ili neki drugi deo inventara velikih gabarita ne može da prodje kroz vrata ili prozor i samim tim ga je nemoguće izneti iz stambenog ili poslovnog prostora. Neke druge stvari su pak isuviše teške da bi se nosile i bolje ih je rastaviti. Iz tih razloga, takve delove nameštaja je preporučljivo, a vrlo često i jedino moguće prvo demontirati pa ih preseliti u delovima. Kao takve će ih biti lakše uneti u novi stambeni ili poslovni prostor i tek onda ih treba montirati i vratiti u funkcionalan oblik.\nNema potrebe da brinete o tome kako se koji nameštaj demontira, da li imate potreban pribor za to, da li ćete na kraju uspeti opet da ga montirate, da li će pri tome ostati neki deo viška ili ćete neki deo izgubiti. Naša ekipa ima veoma stručne i iskusne članove za demontažu i montažu nameštaja, sa neophodnim priborom koji vam garantuju da će sve vratiti u stanje u kom je nameštaj zatečen, a možda i u bolje od toga.\nU okviru usluge demontaže i montaže nameštaja pri selidbi možemo izdvojiti:\nDemontaža i montaža ormara – jednokrilni, dvokrilni, trokrilni...\nDemontaža i montaža plakara – višedelni, ugradni...\nDemontaža i montaža kreveta – dečiji, bračni, singl, trosedi, klik-klak...\nDemontaža i montaža stolova – radni, trpezarijski...\nDemontaža i montaža kuhinjskih elemenata...\nO bilo kom delu nameštaja da se radi, agencija POVOLJNE SELIDBE će se pobrinuti da u predviđenom vremenu i besprekorno očuvanom stanju vaš nameštaj stigne do predviđene destinacije.


Izvoz u Tursku pada, a uvoz raste - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Izvoz u Tursku pada, a uvoz raste\nPredsednik Redžep Tajip Erdogan i 200 privrednika u poseti Srbiji\n9Piše: Lj. Bukvić 08. oktobra 2019. 07.25 Izmenjeno: 07.26\nZajedno sa srpskim kolegama učestvovali su juče po podne na Poslovnom forumu Srbija – Turska, na kom su se ugovarali novi poslovi između privrednika dveju zemalja. Između ostalog, najavljeno je pet novih investicija iz Turske i postavljanje kamena temeljca za početak radova na auto-putu do Sarajeva.\nMinistarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović rekla je juče da su zajednički infrastrukturni projekti Srbije i Turske značajni zbog regionalnog povezivanja i zbog novog znanja i novih tehnologija koje na ovaj način dolaze u Srbiju. Ona je naglasila će jedna od najboljih turskih kompanija „Enka“ raditi sa američkim „Behtelom“ na izgradnji Moravskog koridora, što je projekat od kojeg očekujemo da donese potpuno nove tehnologije u oblasti infrastrukture u Srbiji.\nMihajlović je istakla da su završeni i pripremni radovi za prvu deonicu auto-puta Beograd – Sarajevo od Sremske Rače do Kuzmina i da danas počinju glavni radovi, pre svega na mostu preko Save. Očekuje, kako je rekla, da radovi na toj deonici traju oko dve i po godine, dok se za drugu deonicu od Požege do Kotromana radi projektno-tehnička dokumentacija, za koju se očekuje da bude završena iduće godine.\n„Početak radova na toj deonici može da se očekuje 2021, a ista turska kompanija koja gradi dve deonice auto-puta Beograd – Sarajevo radiće i rekonstrukciju puta Novi Pazar – Tutin, a radi i na izgradnji stanova u Vranju i Nišu“, istakla je Mihajlovićeva.\nKompanija o kojoj Mihajlovićeva govori je Tasjapi, firma koja je u našu zemlju stigla krajem prošle godine, a o kojoj smo pre samo mesec dana pisali u negativnom kontekstu. Naime, inspekcija rada zatekla je od početka ove godine u ovoj turskoj kompaniji 53 neprijavljena radnika. Ministarstvo rada, koje na nedeljnom nivou ažurira „crnu“ listu poslodavaca, tokom septembra objavilo je i da je protiv ove firme podneta prekršajna prijava.\nTasjapi je u Srbiju došao sa namerom da gradi stanove za pripravnike bezbednosti u Nišu i Vranju. Istoj firmi država je poverila i posao izgradnje i projektovanja dela auto-puta od Beograda do Sarajeva, vredan 250 miliona evra. Nedugo potom, Tasjapi je došao u žižu interesovanja kada je u martu priveden direktor firme u Vranju zajedno sa radnicima CIP-a zbog sumnje na korupciju.\nKako je tada pisao Insajder, službenici CIP-a i direktor firme Tasjapi tražili su novac od direktora Vodosnabdevanja iz Vranja kako bi ga angažovali kao podizvođača radova na izgradnji stanova za pripadnike bezbednosti. Insajder je pisao i o tome da je pre dolaska u Srbiju, još pre šest godina vlasnik ove firme Emrulah Turanli hapšen u Turskoj upravo zbog korupcije.\nInače, privredna saradnja Srbije i Turske ide uzlaznom putanjom, za Tursku pre svega, jer je od 1,08 milijardi spoljnotrgovinske razmene ona u suficitu jer mi daleko više uvozimo iz Turske nego što izvozimo u nju. Prošle godine razmena je prvi put prešla milijardu evra, od toga izvoz je dostigao vrednost od 251,6 miliona evra i beleži pad u odnosu na isti period 2017. godine od osam odsto. S druge strane, prošle godine iz Turske smo uvezli robu u vrednosti od 832,7 miliona evra, što je rast u poređenju sa 2017. godinom od 14,8 odsto.\nTurci od nas kupuju najviše katode od rafinisanog bakra, gume, goveđe meso, potom pumpe za grejanje, cigarete, sirćetnu kiselinu, proizvode od kože, dok Srbija od Turske uvozi nerazvrstana roba, roba u skladištenju, provodnike, delove za montažu, limun.\nPrema podacima Republičkog zavoda za statistiku, u prvih sedam meseci 2019. godine ukupna spoljnotrgovinska razmena u robi sa Turskom iznosila je 719,6 miliona evra. Izvoz je u prvih sedam meseci iznosio 175,3 miliona evra, a uvoz 541,7 miliona evra. Srbija beleži deficit u prvih sedam meseci od 366,4 miliona evra. U istom periodu pokrivenost uvoza izvozom iznosila je 32,4 odsto.\nU utorak je planiran samit Srbija, BiH i Turska, uz učešće predsednika Srbije Aleksandra Vučića, Erdogana i predsedavajućeg Predsedništva BiH Željka Komšića, posle kojeg će sva trojica zajedno otići u Sremsku Raču, gde će postaviti kamen temeljac za izgradnju auto-puta Beograd – Sarajevo.\nizvoz, Turska, uvozBeograd\nUvoz raste a izvoz opada – to su rezultati Erdoganovih poseta i Vucicevih docekivanja! Kao i uvek, radimo u korist sopstvene stete!\n08. oktobra 2019. u 10.03\nČudi me da „naše“ 2-3 firme , sa po 150-200 svojih , stručnih radnika , ne mogu da „zatrpaju“\ntursko tržište svojim proizvodima ? A , ostvarismo i nevidjeni rast BDP-a , najveći od 1945.g. pa naovamo !\n08. oktobra 2019. u 11.26\nA ko ce da plati izgradnju mosta kod Sremske Race i auto put do Sarajeva.. Srbija nadam se nece finansirati auto put u drugoj drzavi i ako me ni to ne bi zacudilo\nUvek i stalno pominje EU,a mi sve dalje od nje. Nazalost. Sto se odnosa uvoz izvoz tice, isto je i sa Rusijom,Kinom,Belorusijom,itd…Eto zbog cega je Srbija postovana u u Svetu, kao sto kaze drugorodjeni, mi sve uvozimo a nikom nista ne izvozimo. Zato nas i vole, jer uvek radimo na korist drugom,a na stetu nama.\n08. oktobra 2019. u 11.37\nIskljucite tv, danas cete biti terorisani od strane rezimskih medija, preCednik dobija oredn,PRVOG REDA, oni njegovi, orden drugog reda. Uzas.\n08. oktobra 2019. u 13.09\nE Vučiću muko I nesrećo bruko\n08. oktobra 2019. u 12.19\nDobro je da Erdogan češće ne dolazi, kakav bi tek onda ostvarili spoljnotrgovinski saldo.\n08. oktobra 2019. u 12.35\nTo nije slucaj samo sa Turskom. Nas uvoz je znatno veci od izvoza. Deficit je oko 2,5milijardi.Znacajan uticaj na deficit ima nerealno jak kurs dinara.\n08. oktobra 2019. u 18.23\nOpet rece Vucicu kako mnogo radis za SRBIJU i kako si sa potencijalnim investitorima po ttri puta razgovarao, bravo pravi si SUPERMEN, obiso si sve wc u skolama u Srbiji, citas dnevno petsto strana, igras sah , opet ce tvoji SNS-ovci dobiti kao fol packe sto se nisu setili da te dovoljno hvale, samo da ode Erdogan eto tebe na TV-u sam sebe da pitas i sam da odgovaras, voditelj sluzi samo kao statua, da narod cuje kako si se svasta dogovorio sa Eerdoganom ali to je bilo u cetri oka pa nije za javnost ali je mnogo dobro za Srbiju


CG otvorila dva nova pregovaračka poglavlja s EU\nNa Međuvladinoj konferenciji u Luksemburgu, Crna Gora je otvorila dva nova pregovaračka poglavlja, Poglavlje 1 – Slobodno kretanje roba i 22 – Regionalna politika i koordinacija strukturnih instrumenata, i privremeno zatvorila poglavlje 30 – Vanjski odnosi, saopćeno je iz Ministarstva vanjskih poslova.\nPohvaljena je istrajnost proevropske politike i kontinuitet reformi, usljed čega je Crna Gora, nakon 5 godina pregovaračkog procesa, otvorila 28 od ukupno 33 poglavlja u kojima se vode pregovori i privremeno zatvorila tri.\n“Nakon dvije godine uspješnog rada, u potpunosti smo uskladili svoju trgovinsku politiku sa politikom Evropske unije, čime smo zavrijedili zatvaranje ovog značajnog poglavlja i ulazak u novu fazu pregovaračkog procesa. Ovo praktično znači da je Crna Gora, kada je riječ o pravilima i procedurama koje važe u oblasti međunarodne trgovine, razvojne politike i humanitarne pomoći, već gotovo postala dio Evropske unije”, naveo je crnogorski ministar evropskih poslova Aleksandar Andrija Pejović.


PROBLEMI U NASELJU MALA AMERIKA | ZR KLIK\nGradski odbor Socijaldemokratske partije Srbije Zrenjanin je kao neke od prioriteta u svom radu uvek stavljao konkretne probleme koji muče naše sugrađane bez obzira koliko se ti problem nekome ko ovo sluša sa strane činili mali.\n„Ono što možemo sa zadovoljstvom da kažemo je da su se nadležne komunalne službe uvek odazivale na ove naše apele i probleme na koje smo ukazivali rešavali u najkraćem mogućem roku. Ovaj put želimo da ukažemo na nekoliko problema koje zadaju muke stanovnicima naselja Mala Amerika. Prvo tu je problem sa pritiskom vode u zgradama u ulici Rade Končara na brojevima 15 i 16. Naime, neki od stanara ovih zgrada su nam se obratili sa problemom koji traje već nekoliko meseci, a ogleda se u tome da su stanovi na višim spratovima u ovim zgradama bez vodenog pritiska što stanarima predstavlja problem u svakodnevnom životu. Kako kažu bili su strpljivi i čekali su da nadležni reše ovaj problem ali kako se ne nazire kraj njihovih muka obratili su se i nama u nadi da ćemo mi kao stranka koja podržava vladajuću većinu ovaj problem izneti u javnost. Takođe stanovnici ovog centralnog gradskog naselja imaju još jedan problem čije se rešavanje odlaže već duže vreme, a to je nebezbedni i otvoreni šaht na uglu ulica Rade Končara i Đorđa Stratimirovića. Kraj ovog šahta dnevno prođe veliki broj dece, đaka i studenata, dok stanovnici obližnjih kuća imaju problem sa vodom koja im se pojavljuje u podrumima, a odgovor na pitanje da li je ovo povezano sa pomenutim šahtom ili ne nisu još uvek dobili. Nadamo se da će i ovaj put kao i svaki put do sada nadležne institucije uvažiti naš apel i da će navedeni problem biti rešeni u najskorijem mogućem roku“, rekao je Milorad Manojlović član saveta MZ Mala Amerika i potpredsednik gradskog odbora SDPS Zrenjanin.


Drugi vezni trijumf Kaubojsa - Admiral Bet SPORT\nDrugi vezni trijumf Kaubojsa\nStefan Cvetković Posted on 5. novembra 2019. 09:58 5. novembra 2019. 14:34\nDalas Kaubojsi upisali su drugu vezanu pobedu u NFL-u trijumfom u Njujorku protiv Džajantsa sa 37:18 na zatvaranju 9. nedelje. Kaubojsi su došli do 5-3 i upisali veoma važnu pobedu u borbi za plasman u plej-of, dok je Džajantsima ovo bio peti vezani poraz kojim su došli do 2-7.\nMeč je krenuo loše po Dalas koji je greškama dozvolio protivniku da povede sa 12:3. Ipak, u poslednjem minutu druge četvrtine Kaubojsi tačdaunom prilaze na 12:10, a zatim koriste grešku rivala i u poslednjoj sekundi šutom za tri poena prelaze u vođstvo 12:13.\nDomaći tim je bio u utakmici do poslednje deonice, ali su gosti iz Dalasa sa tri tačdauna u njoj rešili pitanje pobednika.\nRuki Danijel Džons kompletirao je 26/41 dodavanja za 210 jardi i jedan tačdaun. Šekon Barkli je osvojio 28 jardi trčanjem i 67 hvatanjem. Dak Preskot je uspešno bacio 22 od 35 pasova za 257 jardi i tri tačdauna. Ezekel Eliot je trčanjem osvojio 139 jardi, Amari Kuper hvatanjem 80 za jedan tačdaun.\nTagovi : dalas kaubojsi, nfl, njujork džajantsi, video\nPobede Hjustona i Bruklina, prvi poraz File\nNova AdmiralBet lista - Neka padnu: Real Madrid, Mančester Junajted, Totenhem i Valensija


Studio KIT | Ozvučenje i rasveta\nStudio KIT se bavi ozvučavanjem i rasvetom (uključujući tu i konstrukciju sa binom, kvalitetnu binsku opremu, sopstveni prevoz i montažu) svih kulturno-umetničkih događaja, festivala, koncerata, modnih revija, promocija, premijera itd.\nMi imamo odgovor na sve vaše zahteve, bilo da je u pitanju veliko koncertno ozvučenje, ili samo mali sistem kojim ćemo ozvučiti proslavu godišnjice vaše firme, prezentaciju vašeg proizvoda ili neki drugi, sličan događaj.\nRock Village 2014 | 27.08.2014.\nOdržan treći po redu Rock Village festival,u tehnickoj realizaciji Studija Kit.\nVan Gogh u Majdanpeku | 12.08.2014.\nPovodom dana rudara 6. Avgusta u Majdanpeku,odražan je veliki koncert Van Gogh-a.\nPosedujemo kvalitetnu opremu za profesionalno ozvučavanje svih vrsta događaja, od malih skupova u zatvorenom prostoru, do velikih koncertnih dešavanja.\nU svojoj ponudi takođe imamo i profesionalnu rasvetu sa odgovarajućom konstrukcijom i binom, kojom rukovodi stručni tim dobro obučenih saradnika.\nOpremu koju imamo su proizvele renomirane svetske firme. Svu opremu potrebnu za tehničku realizaciju vašeg projekta prevozimo sopstvenim kamionima.\n© Studio KIT\nTreći po redu Rock Village festival,u tehnickoj realizaciji Studija Kit,odrzao se u Banatskom Sokolcu.\nNi veliko nevreme,drugog dana festivala,nije uspelo da pokvari sjajnu atmosferu,koju su pravili svi ucesnici zajedno sa neumoljivom publikom.\nDeo atmosfere mozete pronaci u nasoj galeriji i na sledecim link-ovima:\nI ove godine,tradicionalno,6. Avgusta proslavljen je dan rudara.Zahvaljujuci kompletnoj tehnickoj realizaciji Studija Kit,bend Van Gogh odrzao je koncert za pamcenje,pred punom sportskom halom 6. Avgust.


Jovanović (DSS): Čemu zajednička lista, ako se govori o bojkotu - Infobrif\nObjavljeno 14.02.2019. u 09:57\nBEOGRAD – Predsednik Demokratske stranke Srbije (DSS) Miloš Jovanović izjavio je da se postavlja pitanje „čemu potreba za zajedničkom predizbornom listom opozicije u trenutku kada se govori o bojkotu“ eventualnih vanrednih parlamentarnih izbora i dodao da je saradnja opozicije potrebna oko uvođenja pluralizma u javni prostor.\nJovanović je u intervjuu za Politiku kazao da DSS nije potpisao takozvani Sporazum sa narodom, ocenivši da su „stvari konfuzne“ i zapitao čemu insistiranje na vladi eksperata ako se prethodno obezbede normalni demokratski uslovi za održavanje izbora.\n„Borba za uvođenje pluralizma u javni prostor trebalo bi da bude glavni, ako ne jedini, zajednički cilj opozicije. Jednom kada se to ostvari, ne vidim zašto bi celokupna opozicija morala da ide pod jednu zastavu, jer se politički u mnogo čemu razlikujemo“, ocenio je predsednik DSS-a.\nJovanović je istakao da bi bilo potrebno da minimum šest meseci pre održavanja izbora bude otvoren medijski prostor za iznošenje različitih političkih stavova i istinsku javnu debatu, a ne „galamu i divljačko nadvikivanje na koje nas navikavaju predstavnici SNS-a“.\nNa pitanje da li će DSS možda na sledećim izborima nastupiti u koaliciji sa strankom Aleksandra Šapića, Jovanović je odgovorio „o tom po tom“.\n„Kada gradite sebe – a to je upravo ono što sada radimo – ne razmišljate o predizbornim koalicijama. O njima tim pre ne razmišljamo što izbori, na koje će biti moguće izaći, nisu blizu. Verujem uostalom da i Aleksandar Šapić razmišlja na sličan način“, zaključio je lider DSS-a.\nRadnike sa Balkana „mame“ raznim stimulacijama, ovo su neke od njih


Pregled bibliografske jedinice broj: 1001122\nBiostimulacija prirodno prisutne mikrobiološke zajednice u procjednoj vodi iz biootpada\n(Biostimulation of native microbial community in biowaste leachate)\nŠabić, Monika ; Novak, Mateja ; Kučić Grgić, Dajana ; Vuković Domanovac ; Marija\nProceedings 17th Ružička Days “Today Science – Tomorrow Industry” / Tomas, Srećko ; Ačkar, Đurđica - Osijek : Sveučilište Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku ; Prehrambeno-tehnološki fakultet Osijek ; Hrvatsko društvo kemijskih inženjera i tehnologa, 2019, 205-214\nInternational Conference 17th Ružička Days “Today Science – Tomorrow Industry“\nProcjedna voda, biootpad, biostimulacija, kinetika\n(Leachate, biowaste, biostimulation, kinetics)\nOdlagališta otpada predstavljaju potencijalnu opasnost za okoliš zbog odlagališnih plinova i procjednih voda koji nastaju kao posljedica fizikalno-kemijskih i bioloških procesa unutar odlagališta. Procjedne vode su kompleksnog sastava i visoko su opterećene onečišćujućim tvarima te ih je potrebno obraditi kako bi se smanjio njihov negativan utjecaj na okoliš. Biološka obrada je ekonomski učinkovita i ekološki prihvatljiva jer se obrada zasniva na korištenju mikroorganizama koji prevode dio onečišćujućih tvari u ugljikov dioksid i vodu. Procjedne vode iz biootpada su izvor prirodno prisutnih mikroorganizama koje imaju potencijal za razgradnju onečišćujućih tvari zbog prilagođenosti na uvjete navedenog sustava. U ovom radu je istražena kinetika biorazgradnje organskih tvari u procjednoj vodi nastaloj iz biootpada. Biostimulacijom prirodno prisutnih mikrobioloških kultura u procjednoj vodi u šaržnim uvjetima potaknut je proces biorazgradnje. Tijekom procesa je praćena kemijska potrošnja kisika, koncentracija otopljenog kisika, pH-vrijednost, toksičnost i koncentracija suspendirane tvari. Mikroskopskom analizom je dobiven uvid u tijek stvaranja aktivnog mulja. Iz eksperimentalnih rezultata izračunate su vrijednosti µ, qs te Yx/s koje su iznosile 0, 04 d-1, 0, 19 g/g d te 0, 21 g/g. Monodov i Endo-Haldaneov model dobro opisuju kinetiku biorazgradnje pri čemu je R2 iznosio 0, 99.


7. Februara 2015.\t0\nGradić u istočnoj Bosni kojeg su mnogi nakon rata nazivali otpisanim, jer je nakon 1.336 dana duge opsade bio u potpunosti uništen, posljednih godina doživljava svojevrsnu renesansu te je postao svijetla tačka cjelokupne bh. privrede. Danas je Goražde obnovljeno, na sve strane otvorena su gradilišta, a ono što vam prvo upada u oči jesu – puste ulice. Pored toga što nema pasa lutalica, jer je ovaj grad prvi u BiH riješio problem azila, do 15 sati na ulicama nema ni ljudi! Tek po koji školarac koji ide ili se vraća iz škole…\nBrza administracija i povoljna poslovna klima\nGoražde izrasta u pravog ekonomskog diva: to je grad s najmanjim postotkom nezaposlenih u cijeloj BiH, općina i kanton sa najpovoljnijom poslovnom klimom u državi u koju investitori rado ulažu zbog brze administracije, ali i vrijednih radnika.\n– Administracija u Bosni i Hercegovini je najveća prepreka za strana ulaganja. Zato mi, sve što možemo, pokušavamo da pojednostavimo – kaže za DEPO PORTAL načelnik Općine Goražde Muhamed Ramović, kojem je, kako kaže, moto ‘uspješni privrednici, odgovorni radnici, povoljan ambijent’.\n– Dokazali smo da za 24 sata možemo izdati potrebne papire. Sve smo podredili otvaranju novih radnih mjesta. Pa ako dođe neko i kiosk da otvori, mi smo cijeli dan s njim i ne žalimo provedeno vrijeme, jer će makar jedan naš sugrađanin dobiti posao – skromno će načelnik.\nTome da su lokalne vlasti otvorene prema investitorima, te da čine sve kako bi postojeće kompanije što lakše poslovale, svjedoči i Enisa Bekto, generalna direktorica jedne od najuspješnijih firmi na području Goražda, ali i BiH – Bekto Precise, koja se bavi proizvodnjom alata, obojenih metala, kombinacije plastike i metala i plastičnih i livenih dijelova, te proizvodnjom dijelova za najpoznatije firme u automobilskoj industriji. Ona kaže da je lokalna vlast do sada imala sluha za olakšavanje administrativnih procedura i nikome nije stvarala probleme. Međutim, ipak dodaje – poslovna klima u Goraždu ne razlikuje se previše od ostatka zemlje, prije svega iz razloga jer su zakoni isti. Fiskalni i parafiskalni nameti također. Samo je sve skuplje zbog udaljenosti prevoza trasporta.\n– Mi smo, možda, u nekoj blagoj prednosti što imamo višak inicijative, kao i druge kompanije u našem Kantonu i ne čekamo da nam neko drugi riješi probleme. Kontinuirano nastojimo, u suradnji s lokalnim vlastima, promijeniti nabolje šta je u našoj moći – kaže Bekto, dodavši da kad se u Bosni odlučiš baviti biznisom, pored znanja i finansijskih sredstava, potrebno je i ‘malo više hrabrosti i vjere u posao kojim se kanite baviti’.\n– Neka svako razmisli je li sigurniji u svojim ili u tuđim rukama. Predugo sve ovo traje. Izrasle su potpuno nove generacije koje ne mogu čekati narednih dvadeset godina da se uslovi i okolnosti promijene nabolje. Rješenja će doći ukoliko radimo na njima. Ako se krećete, makar i polako, za dvadeset godina, daleko ćete otići. Ali ako stojite i čekate, bićete kao oni naši ljudi koji štrajkuju i pričaju da im nije uvezan staž 18 godina. Ako vam uvjeti gdje radite ne valjaju, promijenite uvjete ili mjesto gdje radite. Zašto mislite da će drugi više misliti o vama nego vi sami – pita se Enisa Bekto, uspješna poslovna žena koja je nastavila razvijati porodičnu firmu.\nKvalitetni za EU, ali ne i za BiH\nKako navode iz Privredne komore Bosansko-podrinjskog kantona, Goražde se nalazi u samom vrhu kako Federacije BiH, tako i cijele države, po stopi vanjskotrgovinske razmjene. Izvoz je u konstantnom rastu.\nTako Bekto Precisa, sticajem okolnosti, ima mnogo više kupaca u inostranstvu nego u BiH, ali, kažu, to ih ni u kom slučaju ne zadovoljava.\n– Mi bismo mogli proizvoditi za domaće tržište mnogo više da postoji sređeno tržište. Nismo navikli poslovati u nelojalnim uvjetima. Danas naša zemlja, zapravo državne kompanije, uvoze brojne proizvode koje bi mogli kupovati od nas u Goraždu. Imate paradoksalnu situaciju da jedna naša velika državna firma uvozi proizvode iz Austrije od kompanije za koju mi to proizvodimo! Ali, ponekad je iz Sarajeva bliži Beč nego Goražde – govori o nelogičnostima sa kojim se susreće Enisa Bekto, koja kaže da je primjera nelojalne konkurencije, lobija i namještaljki na pretek, ‘ali to nikom u ovoj zemlji izgleda nije problem’.\nBekto dodaje da ne traže povlašteni položaj, mada smatra da bi ga svi domaći proizvođači trebali imati, već traži fer uvjete, da u svojoj zemlji, mogu biti konkurentni, budući u njoj plaćaju poreze te zapošljavaju ljude:\n– Ja često kažem svojim prijateljima i poslovnim partnerima da smo dovoljno kvalitetni za tržište EU, ali da kvalitet naših proizvoda ‘nije zadovoljavajući’ za BiH. Valjda ćemo jednoga dana dostići taj nivo!?\nImpresivna lista kompanija\nDa su itekako kvalitetni za Evropsku uniju dokazuje impresivna lista kompanija za koje goraždanske firme rade. U ovom gradiću u istočnoj Bosni, pravoj oazi autoindustrije u BiH, između ostalog se proizvode dijelovi za najrenomiranije svjetske marke, kao što su BMW, Audi, Mercedes, Volkswagen, Toyota, Mazda, Opel, Ford, Ferrari…\nKako su to postigli, pitamo generalnu direktoricu Bekto Precise:\n– Nastojimo implementirati najbolje svjetske prakse u funkcioniranju naše firme. Ulažemo mnogo u napredne tehnologije i edukaciju uposlenika. Ukoliko želite opstati na tržištu, morate se boriti svaki dan kao da je presudan za vaš opstanak. Svijet se mijenja i napreduje takvom brzinom kakvu, primjerice, niste mogli ni zamisliti prije samo dvadesetak godina. Ukoliko želite zadržati korak s razvijenim svijetom, onda ga morate slijediti brzinom kojom se on kreće – objašnjava za DEPO Portal Enisa Bekto.\nMeđutim, kako kaže, tu počinje drama: borite se za posao sa kompanijama iz Njemačke, Švedske, Italije ili Engleske, iako se vaše poslovno okruženje i državna uređenost dramatično razlikuju od njihovih.\n– Sve negativne okolnosti su na našoj strani. I opet, unatoč svemu, mi se hvala Bogu, uspijevamo izboriti za poslove u takvoj konkurenciji. To je simbolički kazano, borba Davida i Golijata, ali mi se nikad ne predajemo – priča Bekto, te dodaje da, uprkos mnogim preprekama koje im otežavaju poslovanje, njeni radnici imaju plate veće od državnog prosjeka.\nGoražde, za razliku od ostatka BiH – u kojoj je nezaposlenost oko 44 posto – ima stopu nezaposlenosti 17 posto. Taj procenat je i manji, prema riječima načelnika Ramovića, te se kreće oko osam-devet posto:\n– Na birou imate i ljude koji uopće ne traže posao, ali koji su na evidenciji kako bi ostvarili pravo na zdravstveno osiguranje. Uglavnom, ko hoće da radi, u Goraždu neće dugo morati tražiti posao – tvrdi načelnik.\nZa proteklih deset godina, kaže Enisa Bekto, njena kompanija imala je konstantan rast i zapošljavanje, a investirali su do sada oko sto miliona maraka u proizvodnju.\n– Ako se ima u vidu svjetska ekonomska kriza, zakonska opterećenja i nameti kompanijama u našoj zemlji, onda je svaki napredak velik i značajan. Mi spadamo u red srednjih kompanija i vrlo dobro mi je poznato šta znači svako novo radno mjesto. Mnogo je deklarativnog zalaganja za zapošljavanje, a jako malo mjera i poticaja privrednicima koji zapošljavaju – upozorava Enisa Bekto, čija kompanija danas ima preko 450 zaposlenih, a prije nepunih deset godina imala je tek – osam.\nPrevent preporodio Goražde\nImpresivan broj zaposlenih u Goraždu ima Prevent grupacija. U tri firme – Prevent Goražde, Prevent Safety i Prevent Components – radi preko 1.500 ljudi, a ova grupacija, što je najvažnije, bilježi i konstantan rast.\n– Može se reći da Prevent grupacija u Goraždu svaki dan zapošljava jednog novog radnika – kaže Lejla Ferhadbegović, direktorica lokacije Prevent Goražde, firmom koja radi punom parom.\nU Preventu zadovoljno trljaju ruke, jer su ekonomsku krizu uspjeli pretvoriti u šansu.\n– Kada posmatramo 2014. u odnosu na godinu prije, mi smo ostvarili povećanje od deset posto kada je riječ o izvozu – govori Ferhadbegović.\nTek na pola puta\nStoga ne treba čuditi da u ovako malom gradu poslovnice imaju sve banke koje djeluju u BiH.\n– Goražde vraća onaj svoj status centra regije, što smo bili prije rata – najjači industrijski grad ovdje i jedan od najvećih u Jugoslaviji. Međutim, rat je uništio sve, a država nas potpuno zaboravila, ali uspješni privrednici odlučili su vratiti se u Goražde. Uz povoljan ambijent i Općine i Kantona imamo ovo što danas imamo. Ali mi smo tek na pola puta, tek za tri-četiri godine mi ćemo biti uistinu najrazvijeniji grad u BiH – pun je planova za budućnost načelnik Ramović.\nOpćina je trenutno u toku realizacije jednog kredita od deset miliona KM. U tom projektu, osim puteva i sekundarne mreže, gradit će se most u obližnjim Vitkovićima, gdje će biti otvorena i peta industrijska zona.\n– Kad završimo most, bit ćemo spremni dati tih 80 duluma zemlje besplatno, za jednu KM, ukoliko se pojavi ozbiljan investitor. To je ranije uradila i Vlada BPK, uzela od Općine zemljište u Vitkovićima za Emku i dala 50 duluma za jednu KM – iznosi planove načelnik Goražda.\nU ovom gradu na Drini danas skoro da nema kriminala. Stanovnici ne gledaju jesu li zaključali kuću, stan, auto…\n– Za razliku od Sarajeva, u kojem čakija vlada, ovdje se nikad nije dogodilo da je neko nekoga presreo na ulici i oteo mu torbu, mobitel – ističe načelnik.\nJe li Goražde zaobišla svjetska ekonomska kriza?\n– Nije ni naš kanton zaobišla ekonomska kriza. Da nije bilo ovako velike krize, naš kanton se mogao mnogo brže razvijati. Ekonomska kriza je znatno usporila razvoj i nepovratno smo izgubili pet-šest godina stagnacije. Mi jesmo ostvarivali rast svih ovih godina krize, ali je on mogao biti znatno veći. Nije nam utjeha što su drugi slabiji od nas, već što smo i mi mnogo izgubili krizom.\nDa su državne vlasti imale više sluha i koncepcije moglo je biti mnogo bolje. Dok traju predizborne kampanje obećavaju kule i gradove, a kad se završe izbori vi ustanovite da je to bio jedan veliki javni konkurs za njihova radna mjesta. Nadam se da će novi federalni i državni premijeri imati više sluha za privredu jer od nje, u krajnjem slučaju, živi cijela država. Možda treba istaći primjer nove goraždanske Vlade koja je odmah nakon imenovanja obišla našu, a vjerujem, i druge firme u ovom Kantonu – kaže Enisa Bekto.\n‘Made in BiH’ – oznaka za kvalitetu\nPlate veće od prosjeka, redovna primanja i sigurna sredina samo su neke od prednosti života u Goraždu, koje je postalo jedan od najvećih razvojnih centara u Bosni i Hercegovini. Zahvaljujući ozbiljnim privrednicima i vrijednim radnicima u ovom gradiću, ‘Made in BiH’ je oznaka za kvalitetu prepoznatljiva u cijelom svijetu. I tako se čini da je ovaj mali dio Bosne, mimo ostatka države, već spreman za Evropsku uniju.\nStoga odgovor na pitanje iz naslova glasi: Zato što u Goraždu (skoro) da nema – ni nezaposlenih ni besposlenih!\nPrevious Najmlađi hafiz Bošnjak u Sjevernoj Americi\nNext Hamza Čajić kadetski prvak Evrope u karateu!\nUskoro na tržištu voda iz Vareša koju su pili bosanski kraljevi\nVareš, općina udaljena od frekventnih saobraćajnica i razvijenih gradova, ipak privlači sve više turista. Saznali smo da će uskoro na tržište Bosne i Hercegovine i voda s izvorišta u Varešu


"Ja sam spreman" VIDEO - B92\n"Ja sam spreman" VIDEO\nBeograd -- To što su vakcine stigle u našu zemlju je sjajna vest, rekao je dr Predrag Kon kada ga je ugostila TV Prva.\nIzvor: B92, TV Prva utorak, 22.12.2020. | 13:35\nZar je Vama dr Kon logièno da prvo stignu vakcine pa tek onda razradjujemo postupak i procedure za distribuciju? Zar to nije trebalo da bude gotovo onog trenutka kad smo podneli zahtev za dobijanje istih? Pogotovo sto te vakcine zahtevaju posebne uslive transporta i skladistenja. A mi sad tek obucavamo medicinske radnike da ih primenjuju...\n(Ana56, 22. decembar 2020 15:57)\n"Kaže da èak i ako 20 odsto stanovništva primi vakcinu, dovoljno je za kolektivni imunitet."\nKako sada ovako mali broj kada svi struènjaci u inostranstvu govore o 70-80% stanovništva?"\nNije ovo kuga pa da se iskorenjuje ili variola.\nRešava se problem koliko se može.\nA problem je smrtnost.\nVakcinacijom najugrozenijih grupa smrtnost se smanjuje a ostali èak i u sluèaju komplikacija imaju šansu da dobiju adekvatnu zaštitu zdravstvenu - rasterecuju se i bolnice i lekari...\nOstaju oni sa skrivenim bolestima (koji ne znaju da su rizièni) ali to moze da resi preventiva - rad na tome sa ljudi poènu da idu na eedovne preglede iako su zdravi. Govorim o mladjima,koji su po prirodi nemarni.\n(Komša, 22. decembar 2020 15:16)\nKako sada ovako mali broj kada svi struènjaci u inostranstvu govore o 70-80% stanovništva?\n(Sale, 22. decembar 2020 14:18)\nsad æe antivakseri da okupiraju sa komentarima, od 5g do otimanja dece, itd...\n(dragan, 22. decembar 2020 14:16)\nBravo i ja.. Boze.. Zdravlja..\n(Milos, 22. decembar 2020 14:09)\nDamage control in progress...\n(Željko, 22. decembar 2020 13:59)\n"Ima dosta struènjaka koji prièaju šta im padne na pamet. Kad bih ja tako prièao šta mi padne na pamet, svi bi me slušali i bio bih jako zanimljiv. Ali ovo je pitanje bezbednosti", naglasio je Kon.\nDragi gospodine Kon, nisu samo neki nasi lekari skepticni po pitanju Fajzerove vakcine nego ih ima podosta u celom svetu. Neki dan je objavljeno da ih ima jako mnogo i u Nemackoj, iako je Biotek njihova firma. Ovde u Holandiji je skepticizam isto veliki.\nJa znam da vi na svojoj funkciji morate da gurate vakcinu jer je to deo epidemioloske stragetije - to je isto kao sto bi general morao da bombarduje neku teritoriju iz strateskih razloga, ne vodeci racuna o taktickim zrtvama. Ali, nemojte prozivata svoje kolege po pitanju strucnosti - i virusolozi, i molekuralni biolozi, i pulmolozi, i vaskularni lekari, i imunlozi, i kardiolozi, svi su oni mnogo vise pozvani da diskutuju virus i klinicke slike, pod uslovom da su dokazani strucnjaci.\nA vama, kao nekom ko se bavi procesom, a ne strukturom virusa, ili klinickom slikom, preporucujem da nas sve ubedite u svoju objektivnost i nezavisnost sledecim korakom, koji jeste pitanje procesa - dozvolite obdukcije umrlih od korone, makar u slucajevima kada to familija zahteva. To je osnovno ljudsko pravo, i ako se usudite da ga ispostujete i donesete takvu odluku onda mozemo da pricamo dalje.\nSamo nemojte u svoju odbranu da pominjete SZO jer njima niko normalan vise ne veruje, njihov amaterizam je bez presedana...\n(hajde pokazite se, gdine Kon, 22. decembar 2020 13:52)