Nastavnik-profesor fizike – 1 izvršilac,lice bez iskustva-pripravnik, na 6 časova sedmične norme na neodređeno radno vrijeme\nda imaju odgovarajući nivo obrazovanja, odnosno odgovarajuću stručnu spremu\n1.ovjerenu foto-kopiju diplome o završenom prvom ciklusu studijskog programa;\n5.uvjerenje izdato od Zavoda za zapošljavanje o vremenu provedenom na evidenciji nezaposlenih lica\n6.uvjerenje opštinskog/gradskog organa uprave nadležnog za boračko-invalidsku zaštituo utvrđenom statusu člana porodice poginulih borca Odbrambeno-otadžbinskog rata RS ukoliko se radi o kandidatu iz kategorije porodice poginulog borca.\n7.uvjerenje opštinskog/gradskog organa uprave nadležnog za boračko-invalidsku zaštitu utvrđenom statusu člana porodice borca Odbrambeno-otadžbinskog rata RS ukoliko se radi o kandidatu iz kategorije boraca.\n8.uvjerenje opštinskog/gradskog organa uprave nadležnog za boračko-invalidsku zaštitu utvrđenom statusu ratnog vojnog invalida Odbrambeno-otadžbinskog rata RS ukoliko se radi o kandidatu iz kategorije ratnog vojnog invalida.\n9.ljekarsko uvjerenje koje ne može biti starije od 6 mjeseci dostavlja samo izabrani kandidat, a prije zasnivanja radnog odnosa.\n10.uvjerenje o neosuđivanosti za izabranog kandidata pribavlja škola po službenoj dužnosti.\nPrijave na konkurs mogu dostaviti svi kandidati koji ispunjavaju uslove Pravilnika o stručnim profilima i zvanjima nastavnika, stručnih saradnika i vaspitača (’‘Sl.glasnik RS ‘’ br: 102/2014).\nTestiranje i intervju će se obaviti dana22.08.2016. godine sa početkom u09:30 časova. Testiranje i intervju za navedeno radno mjesto obaviće se u školi u Busnovima, samo za kandidate koji su dostavili potpune i blagovremene prijave, odnosno koji ispunjavaju uslove konkursa.\nNeblagovremen i nepotpune prijave neće se uzeti u razmatranje.\nKonkurs ostaje otvoren 8 (osam) dana od dana objavljivanja u dnevnim novinama „Glas Srpske“.\nJavna ustanova Osnovna škola „Petar Petrović Njegoš“ Busnovi, Prijedor, sa naznakom „Za konkurs“.


FABIA apartman Beograd, Knez Mihajlova\nFABIA apartman Beograd, Stjepana Ljubiše, Zvezdara, Vukov spomenik\nFABIA je apartman u novoj zgradi, sa odvojenom spavaćom sobom, terasom i garažom (uz doplatu od 5 EUR/dan). Udaljen je par stotina metara od Vukovog spomenika i može da primi četiri osobe.\nDvosobni apartman FABIA je još jedan u moru dvosobnih apartmana u širem centru Beograda. Solidne kvadrature, sa opremom koja pogoduje i dužim boravcima (veš mašina i dosta gredrobera), FABIA predstavlja interesantan izbor za četiri osobe koje dolaze svojim vozilom u prestonicu. Enterijer je ukrašen za stanovanje, a sve u apartmanu je novo (što uključuje i samu zgradu). Ta činjenica i mogućnost uzimanja garaže uz doplatu, čine zapravo glavne adute ovog stana. Aranžman spavanja predviđa dvoje na bračnom ležaju, a dvoje u dnevnoj sobi.\nOd Vukovog spomenika Vas deli kratka šetnja, a odatle Vas gusta mreža raznih vidova prevoza (tramvaju, autobusi, pa čak i metro) spajaju sa svim delovima grada. U komšiluku je i tržni centar srednje klase ZIRA i uvek užurbana Ruzveltova ulica. Istina, lokacija ne spada u prestižne, ali garaža i činjenica da se nalazi u novoj zgradi, to svakako nadomeštaju.\nRezerviši apartman FABIA


Inovatori iz naše zemlje nastupaju na GITEX-u, najvećem globalnom tehnološkom događaju godine u Dubaiju - Biznis i Finansije\nHome\tPromo\tInovatori iz naše zemlje nastupaju na GITEX-u, najvećem globalnom tehnološkom događaju godine u Dubaiju\nPetak 15. oktobar 2021. Srbija će se u sklopu šireg predstavljanja na Svetskoj izložbi Expo 2020 Dubai prvi put predstaviti i na GITEX-u, koji je ove godine prerastao u najveći tehnološki događaj u svetu i u regionu Srednjeg istoka i Severne Afrike (MENA), a koji će se održati od 17. do 21. oktobra u Dubaiju.\nSveobuhvatnim nastupom na Gitexu predstavićemo zbog čega nas nazivaju “Silicijumskom dolinom Balkana”, kako smo postali lideri na polju Blockchain tehnologije i centar visoko obrazovanih talenata, ali i pokazati zbog čega je važno da kao jedna od retkih zemalja u Evropi i svetu posedujemo Strategiju za razvoj veštačke inteligencije.\n“Svetu ćemo prezentovati Srbiju kao zemlju kreativnosti, inovativnosti i inženjerske izvrsnosti, gde globalne kompanije otvaraju svoje razvojne centre, a lokalne kompanije stvaraju globalno uspešna rešenja. Predstavićemo zemlju gde se veštačka inteligencija izučava u osnovnoj školi, a već su osmaci obučeni za programiranje. Zemlju koja ima najveći i najmoderniji data centar u ovom delu sveta i gde je digitalizacija uprave postala nacionalni ponos. Istovremeno, našim inovativnim kompanijama i startapima stavićemo na raspolaganje sve naše kontakte iz Ujedinjenih Arapskih Emirata i regiona Bliskog Istoka, globalnih kompanija i investitora, i na taj način uložiti u njihov uspeh”, izjavila je Marta Arsovska Tomovska, direktor u Kabinetu predsednice Vlade Republike Srbije i jedna od pet naših panelista na globalnim konferencijama koji se održavaju u sklopu GITEX-a.\nPored Tomovske, direktor Kancelarije za informacione tehnologije i elektronsku upravu Mihailo Jovanović, direktor tima za IT i preduzetništvo u Kabinetu predsednice Vlade Republike Srbije Nenad Paunović, kao i direktori naših kompanija u oblasti brokčejna i veštačke inteligencije Ivan Bjelajac i Vladimir Crnojević – učestvovaće i na specijalizovanim konferencijama na teme: pametni gradovi, inovacijski ekosistem i podsticaji, veštačka inteligencija u poljoprivredi i blokčejn, gde će razmeniti mišljenja i iskustva u oblasti visoko razvijenih tehnologija i dostignuća sa kolegama iz drugih zemalja.\nVlada Republike Srbije će takođe po prvi put predstaviti izabrane startapove iz naše zemlje na GITEX Future Stars 2021 – najvećem događaju posvećenom razvoju startapova u regionu Bliskog Istoka, Severne Afrike i Južne Azije, koji se održava u okviru GITEX konferencije.\nStartapi koje će predstavljajti Srbiju na GITEX Future Stars su: „Joberty Technologies”, “Kredium”, “White Lemur”, “Stock Studio”, “VizLore Digital Asset Management” i “Deep Blue Sea Studio” i dolaze iz oblasti društvenih mreža, FinTech-a, veštačke inteligencije, zaštite životne sredine i korporativnog softvera. Svi startapi imaju mogućnost da se prijave i za „Supernova izazov“, gde će najbolji biti nagrađen sa čak 200.000 dolara.


Sivota | Book For It - Discount Travel\nGrčka – Apartmani / Sivota\nSivota je gradić na Jonskom moru kao stvoren za razglednicu koja prikazuje idilično mesto za letnji odmor. Nalazi se 20 km severno od Parge i 30 km južno od Igumenice, preko puta Krfa a do nje se stiže veoma brzo od grčke granice zahvaljujući novom autoputu (oko 3 sata putovanja). Luka sa kamenom rivom, jahte i brodice usidrene u luci, uvale sa peščanim i kamenim plažama svuda unaokolo i grupa ostrva sa svojim posebnim plažama čine Sivotu idealnim mestom za odmor. Bistro more i razuđena obala omogućuju Vam da svakodnevno menjate plaže, napravite piknik na nekom od ostrva koja vidite ili koja otkrivate kad brodićem izađete iz luke, sve u svemu da uživate. Plaže do kojih možete doći pešice su Zeri, Zavia i Mega Ammos a brodom možete doći i do najpoznatije Piscina kao i Diapori. Možete rentirati i brodiće a cene se kreću od 30 eur za pola dana u vansezoni pa naviše u zavisnosti od perioda sezone i dužine zakupa. Supermarketi su dobro snabdeveni, tu su i suvenirnice, butici, taverne, kafei i nikako ne propustite priliku da nabavite domaće maslinovo ulje. Sivota je povezana s Igumenicom lokalnim autobuskim linijama sa polascima tri puta dnevno, od jutra do ranog popodneva, a o tačnim vremenima polazaka informišite se kod našeg predstavnika..\nApartmani Grčka, Sivota\nUdaljenost: Tačan položaj vile možete videti preko google koordinata koje su istaknute na sajtu Lokacija: Vila Poseidon se nalazi u mirnom delu mesta, izdvojena iz centra Sivote, udaljena je oko 150m od čuvene plaže Mega Ammos. Opis: Vila ima lepo...\nUdaljenost: Tačan položaj vile možete videti preko google koordinata koje su istaknute na sajtu Lokacija: Vila je dobro pozicionirana, nalazi se u mirnom delu mesta, udaljena je oko 300m od plaže i oko 300m od luke. Opis: Vila poseduje svoj parking i...\nUdaljenost: Tačan položaj vile možete videti preko google koordinata koje su istaknute na sajtu Lokacija: Vila se nalazi u mirnom delu Sivote, okružena je maslinjacima. Udaljena je od centra mesta oko 500m i od plaže Zavia oko 700m. Opis: Vila ima...\nUdaljenost: Tačan položaj vile možete videti preko google koordinata koje su istaknute na sajtu Lokacija: Vila je izdvojena iz centra mesta, smeštena u hladu maslinjaka, okružena bujnom vegetacijom, ima veliku baštu i dvorište sa privatnim parkingom,...


Iz ugla jedne porodilje | Savez vojvođanskih Mađara\nNekoliko nedelja nisam pisala blog. Jedan od glavnih razloga za to je što se 4. oktobra rodio naš sin, Viktor. Prošlih nedelja se međutim na dnevnom redu Narodne skupštine Republike Srbije našao predlog zakona, koji se odnosi na decu, trudnice i porodilje.\nKada smo pre nekoliko meseci usvojili izmene i dopune Zakona o radu, naglasila sam da se njima poboljšava položaj trudnica i mladih majki. Ove izmene su se pre svega odnosile na zabranu davanja otkaza radnicama kako za vreme trudnoće, tako i za vreme porodiljskog odsustva.\nJedno od najvažnijih pitanja za žene je kako uskladiti poslovne i porodične obaveze. U nekim zemljama Evrope postoji podeljeno porodiljsko odsustvo između oba roditelja, dok toga u drugima nema. Smatram da je idealno rešenje adekvatno plaćeno porodiljsko odsustvo, koje bi delila oba roditelja. Svi treba da podržimo žene i tražimo pozitivne mere u njihovu korist, kako bi se uzele u obzir pauze u njihovim karijerama izazvane porodičnim obavezama. Žene igraju osnovnu ulogu u podizanju dece i zbog problema prilikom povratka na tržište rada, imaju niža primanja od muškaraca.\nKada smo već kod pozitivnih mera, prošle nedelje je usvojen Zakon o ostvarivanju prava na zdravstvenu zaštitu dece, trudnica i porodilja. I njegov cilj je da se poboljša situacija trudnica i porodilja, odnosno dece, a suština da će od sada bez obzira na činjenicu da li spomenute kategorije imaju ili nemaju overene zdravstvene knjižice, imati pravo na zdravstvenu zaštitu. Moći će da koriste zdravstvene usluge iako im nisu uplaćeni doprinosi, iliti bez overene zdravstvene knjižice. Savez vojvođanskih Mađara je naravno podržao ovu inicijativu. Ovo je bio jedan od retkih predloga, koji je podržan od strane svih poslaničkih grupa.\nNa osnovu odredbi ovog zakona one trudnice, porodilje i deca, koja imaju potrebe za zdravstvenim uslugama, imaće pravo na njih, bez obzira na činjenicu da li imaju overenu zdravstvenu knjižicu, iliti zdravstveno osiguranje, dakle bez obzira na to da li su im uplaćivani doprinosi ili ne. Cilj zakona nije da brani nesavesne poslodavce, koji ne plaćaju doprinose, već da obezbedi zdravstveno osiguranje onima, kojima je najneophodnije. Od sada će dakle deca ispod 18 godina, trudnice i porodilje do godinu dana posle porođaja imati pravo na zdravstvene usluge i bez uplaćenih doprinosa.\nI ovom prilikom je na žalost ostalo otvoreno pitanje žena koje su na održavanju trudnoće. Njih tretiraju kao da su bolesne i isplaćuje im se samo 65 posto plate. I u ovim slučajevima nije svejedno da li trudnica živi u Beogradu ili u nekom drugom gradu. Neke lokalne samouprave naime iz svojih budžeta isplaćuju preostalih 35% plate trudnica koje su na održavanju trudnoće. Mi u Savezu vojvođanskih Mađara smatramo da bi ovo pitanje trebalo da se reši na nacionalnom nivou, da sudbina i dobrobit trudnica ne zavisi od toga u kom gradu žive.\nPonovo smo učinili jedan korak, ali je i dalje neophodno ekonomsko osnaživanje žena. Bogatije će se naime sigurno mnogo lakše odlučivati za više dece.


Nadolazeće Femixeta 6.0 / konkurs za kompilaciju ženskog muzičkog stvaralaštva | B4uknow\nFemixeta 6.0 / konkurs za kompilaciju ženskog muzičkog stvaralaštva\n13.05.2016 @ 20:00 - 18.05.2016 @ 23:59\n« Plavi Orkestar & SARS – Australian Tour\nVeliki Petek #2: EDO MAAJKA & FRENKIE, KARMAKOMA, DVA, BAGS // LOŠKI PUB »\nFEMIX program za afirmaciju ženskog stvaralaštva poziva bendove i muzičarke iz Srbije da učestvuju svojim novijim pesmama na novom izdanju kompilacije domaće ženske autorske muzičke produkcije Femikseta 6.0!\nPozivamo bendove sa ženskim autorskim učešćem, kantautorke i muzičarke da pošalju svoje novije pesme na konkurs za novo izdanje kompilacije koje će biti objavljeno u junu. Šesto izdanje Femiksete biće objavljeno u saradnji sa Mikser Festivalom, a uz podršku Tima za socijalno uključivanje i smanjenje siromaštva.\nOvogodišnji Mikser festival odvija se pod sloganom „Osetljivo društvo“, snažno obojen temama rodne ravnopravnosti i ženskog stvaralaštva, društvene jednakosti, otvorenog dijaloga, mulikulturalnosti i efikasnijeg rešavanja konflikta.\nRok za slanje pesama je 18. maj, a spisak pesama koje će se naći na kompilaciji biće objavljen 27. maja 2016. godine. Kao i prethodnim godina, Femikseta će biti dostupna u štampanom i online izdanju, sa mogućnošću besplatnog slušanja i preuzimanja. Na prethodnim izdanjima Femiksete učestvovalo je preko 70 različitih bendova i ženskih muzičkih imena i ona se sva nalaze se portalu Femix.Info, a poslednje i na platformi bandcamp. Pozivamo vas da ih preslušate, ukoliko već niste to učinili!\n3) Uslov je da kompozicije nisu snimljene pre 2014. godine, a to može da bude studijski, u potpunosti softverski ili uživo (ali zadovoljavajućeg kvaliteta) snimljeni zapis.\n•\tKompozicije se šalju kao .wav fajlovi (44.100 Hz / 16-bit), preko sajta Wetransfer. Adresa za slanje fajla je femixinfo@gmail.com, a nakon preuzimanja fajla pošiljaocu će stići obaveštenje o preuzimanju.\n•\tPrilikom slanja kompozicija preko Wetransfer-a obavezno je organizatoru u posebnoj e-mail poruci poslati i sledeće informacije:\n– produkcija / diskografska kuća, ukoliko postoji\n– kratka biografija ili opis benda/ autorke\n•\tUkoliko je pesma već izdata, bilo bi dobro da se konsultujete sa izdavačem oko procedure i uslova objavljivanja i na Femikseti 6.0, a tu vam FEMIX tim nudi i svoju asistenciju.\nFEMIX je program afirmacije ženskog stvaralaštva koji je 2010. godine pokrenula “Organizacija za promociju aktivizma”, aktivna u okviru Nezavisne kulturne scene Srbije, Krovne organizacije mladih Srbije i Regionalne mreže kulturnih rodnih praksi. Kao prva inicijativa te vrste u regionu, Femikseta je pokrenuta 2010. godine sa idejom da pruži relevantan presek kroz žensko muzičko stvaralaštvo u Srbiji, nastalo u okvirima nezavisne i samostalne produkcije.\n18.05.2016 @ 23:59


Radnički brani tron Regionalne lige - KVK Radnički\nPrvi rival Kragujevčanima biće kotorski Primorac, u četvrtak od 17 časova, dok će se u petak, od 20.40, sastati sa splitskim Jadranom. U subotu će najpre odmeriti snage sa Crvenom zvezdom(10 sati), a onda i domaćim Mornarom (18.50), dok turnir zatvaraju u nedelju (13.40), sa starim rivalom, šibeničkim Solarisom.\nRadnički dočekuje Nais 03/12/2021\nLŠ: Radnički poražen posle drame u Splitu 30/11/2021


Siemens d.d. jedna je od vodećih kompanija u elektronici i elektrotehnici na hrvatskom tržištu koja posluje u sektorima industrije (Industry),...\nNeke organizacije smatraju da je ocjenjivanje kvalitete rada jedva nešto više od rutinskog popunjavanja formulara. No, ocjenjivanje može biti...\nSvaki tim prolazi, od nastanka do završetka rada, kroz nekoliko standardnih faza koje se izmjenjuju kako članovi tima postepeno uče nositi se s...\nBrojne organizacije koriste timove kao jedan od temelja svog poslovanja. Ulažu se velika sredstva u pravilan odabir članova tima, njihovu daljnju...\nMotivacija se nalazi u središtu upravljanja ljudima i znatno premašuje običnu pohvalu za dobro obavljeni posao Kao menadžeru bit će vam potrebne...\nDa biste procijenili radno mjesto, razmotrite svaku poziciju i procijenite je prema rasponu čimbenika poput složenosti kvalifikacija, vještina,...\nDelegiranje je odluka koje ćete zadatke i kome predati, a koje zadržati na sebe Pošteno delegiranje može značiti i prepuštanje zadataka koje...\nOsnovni preduvjeti za uspješan i produktivan rad su znanja i vještine, te motivacija Motivacija zaposlenika ima veliki udio u radnoj uspješnosti i...\nMojPosao i SELECTIO d.o.o. za upravljanje ljudskim potencijalima proveli su istraživanje u kojemu je stotinjak poslodavaca (direktora tvrtki ili...\nKako iskazati poštovanje prema kandidatu za posao\nOmogućite kandidatu osjećaj ravnopravnosti, objasnite mu što ga čeka u procesu selekcije i jasno iznesite svoje zahtjeve Izbjegnite čekanje u...\nZašto su važni branding tvrtke, profesionalan odnos prema kandidatima, preporuke zaposlenika, te stručnost intervjuera Tržišni uvjeti...\nOrganizirajte radni intervju za posao\nRadni intervju može biti jako dobra nadopuna klasičnom intervjuu jer uključuje prezentiranje praktičnih aspekata posla Radni intervju vam...\nPripremite kandidata za intervju\nNedostatak interesa kandidata za dodatne informacije ili materijale koje mu nudite trebao biti znak da možda nije dovoljno zainteresiran za posao ...\nOrganizacije koje komuniciraju efikasno imaju četiri i pol puta veću motivaciju zaposlenika Komunikacija je neizostavni dio radnih procesa. Na...\nVipnet d.o.o. je na hrvatskom tržištu prepoznat kao lider u inovacijama, koji stalno razvija nove tehnologije i usluge te ih prvi uvodi na...


Jurić: Zbog proslava 8. ožujka u ZHŽ najviše je zaraženih žena | Posušje.info\nJurić: Zbog proslava 8. ožujka u ZHŽ najviše je zaraženih žena\n– Prema predviđanjima svjetskih znanstvenika, negdje bismo sredinom ljeta mogli očekivati stabilizaciju i smanjenje broja novozaraženih na globalnom nivou. Na lokalnom nivou to će ovisiti o prokuženosti stanovništva.\nSvi pričaju o antitijelima koji nas štite i oni su vrlo važni. Međutim, pored antitijela, imamo i ćelijski imunitet. Postoje memorijske ćelije koje memoriraju svaki kontakt sa infektivnim agensom, pa pri svakom sljedećem kontaktu naš organizam brže i učinkovitije sanira infekciju. Ta prokuženost u lokalnoj zajednici pomaže nam da se izborimo sa virusom – objašnjava Jurić.\n– Samo na taj način moći ćemo trenutno stanje staviti pod kontrolu nakon čega bismo mogli reći koliko će sve ovo još trajati. Bez cjepiva i lockdowna, nedostatka koordinacije i uz ovakvu propusnost granica, jako je teško reći kada ćemo izaći iz ovog kaosa – naveo je Drljević, prenosi Faktor.\nParlamentarci danas raspravljaju o uvođenju lockdowna na 15 dana u FBiH\nPa nek slave kokoške glupe 8 matr nisu to djeca nego ozbiljne žene koje imaju dovoljan broj godina da znaju da će tu pokupit korona virus i zarazit koliko nedužni ljudi\nBio muski striptiz u Mostaru, zene isle na ludi provod, eto kusura.\n18. ožujka 2021. u 11:15\nKad se već vodi tolika briga o ljudima što ne zasjedaju sve pameti države i odlučuju o važnost po zdravlje naroda a ne vi donosite jednostrano odluke i samo lutate i izmišljate pa vidite da vas je evropa izvarala, pa spas uvjek u donacijama. A politički krpelji samo gledaju di su pare a ne zdravlje naroda. JEDNOSTAVNO VAM NEVJERUJEM I TOČKA. OVA VAKCINA UBIJA A NE SPAŠAVA JER SU ĐAVOLSKI PROIZVOD ISTO KO I VIRUS.\nMRS FRANKA LOAN napisao:\n18. ožujka 2021. u 18:03\n20. ožujka 2021. u 9:54\nsamo informacija da u zdravstvenoj svijetskoj organizaciji radi najveci sljam sto postoji na svijetu. pa tako da ako netko zeli tamo bolje da ostane u ambulanti u nekom Docu kraj Ljubuskog i da pije kavu sa Docanima nego da radi sa sotonama i neljudima.\n11. travnja 2021. u 23:47\nNisi kuma pogodila ni blizu


“KOLINDA, HOĆEŠ LI SE IZVINITI I DECI KOJA NEMAJU ZA OBROK U ŠKOLI?” Status hrvatskog voditelja šeruje ceo Balkan – Uvek Lud Nikad Zbunjen\n“KOLINDA, HOĆEŠ LI SE IZVINITI I DECI KOJA NEMAJU ZA OBROK U ŠKOLI?” Status hrvatskog voditelja šeruje ceo Balkan\n– Da li mislite da bi trebalo da budete tako ljubazni pa se recimo izvinite deci koja nemaju 8 kuna (oko 150 dinara) za običan dnevni obrok u školi? A vi ste krivi za to!?\nPrenosimo vam njegov komentar u celosti:\n“Poštovana predsednice, evo mene opet.\nIzvinili ste se roditeljima sto će im deca jesti ‘srpsku čokoladu‘ koju ste im podelili. Pitam Vas, ali i sve političke elite. Da li mislite da bi trebalo da budete tako ljubazni pa se recimo izvinite deci koja nemaju 8 kuna (oko 150 dinara) za običan dnevni obrok u školi? Možete li da se izvinite deci s posebnim potrebama što gotovo nikad nemate pare za njihove potrebe, al za Vaše potrebe se ima?\nDa li bi se izvinili deci koja uopšte neće dobiti nikakve poklone, jer su im u bankrot roditelje oterale Vaše loše političke odluke? Možda da se izvinite majci koja će deci da kupi mali poklon za Božić na dug?! Recimo, da li biste se izvinili deci čiji očevi ne plaćaju alimentaciju, tuku njihove majke i razbijaju stanove? Da li biste se izvinili deci čiji roditelji pijani dolaze kući i psihički i fizički ih zlostavljaju? Možda da to učinite deci koja mucaju i nisu propričala ni u 4. godini života, a sve od trauma vašeg porodičnog zakona?\nDa li biste bili tako ljubazni i izvinili se deci koja jedva vide svoje očeve na 3 x 2 sata nedeljno. Sve to, jer je tako propisano zakonom privremene mere ( koja traje godinama ) i majkom kojoj je to isto dete sredstvo za manipulaciju i osvetu ocu, iako taj isti otac uredno plaća alimentaciju i trpi to poniženje, samo da bi uopšte bio sa svojim detetom?\nMa ne, Vama je majka s dijagnozom i ona pretučena jedno te isto, ili me ispravite ako grešim? Da li vam pada na pamet da bi0 trebalo da se izvinite, jer truli porodični zakon niste spomenuli ni u tragovima od kada ste na vlasti, a puna su vam usta dece? Zar taj porodični zakon ne bi trebalo da bude svakog dana na tapetu, jer on se ipak najviše tiče dece? Ne smatrate li to licemerstvom?\nNaravno da ne, jer Vi ste ipak zabrinuti zbog jedne SRPSKE ČOKOLADICE?! Dobro, bilo je nespretno, ali dajte molim Vas. I da, u toj svojoj ‘brizi’ ni ne razmišljate šta će da se dogodi s našim proizvodima koji se prodaju u susedstvu, a o trovanju same dece Vašim otrovnim i neopreznim izjavama, da ni ne govorim. Pa zar je zaista jedna mala srpska čokolada toliki problem da zaslužuje izvinjenje, a sve gore navedeno verojatno nije bitno ili?!”\nJELENA KARLEUŠA BRUTALNO ISKRENA: Ne moram da peva...\nTRAGEDIJA NA MIRIJEVU: Mladić i devojka pronađeni ...


Svetsko priznanje za IAA mladog profesionalca - Advertiser Serbia\nS ovim u veziĐorđe JankovićFaris AbouhamadfeaturedIAA SrbijaLeo Burnett Beograd\nPriznanje se dodeljuje zaslužnim pojedincima koji su svojim radom doprineli unapređenju rada International Advertising Association (IAA).\nDobitnik priznanja, inače zaposlen kao copywriter u agenciji Leo Burnett Beograd, bio je prvi predsednik Sekcije mladih profesionalaca, koja je u Srbiji osnovana pre nešto više od četiri godine. Sekcija se brzo razvijala i sprovela više projekata među kojima su godišnje okupljanje mladih zaljubljenika u marketinške komunikacije – IntegracIAA, susreti sa seniorima- At the table with, rad na Advertising Glossary-ju.\nKuriozitet je da su Jankovića kandidovale kolege iz Young Professionals, a da je odluku o najuspešnijima doneo žiri IAA Global.\nPovodom objavljivanja liste dobitnika priznanja (Pored Jankovića još šestoro nagrađenih u celom svetu) izjavu je dao i svetski predsednik IAA, Faris Abouhamad: “Ove mlade zvezde su pokazale da su pravi lideri koji ne samo da su posvećeni svom poslu, već i razvoju IAA. Naš fokus jeste na talentima, bez obzira da li su oni u učionicama ili kancelarijama. Verujemo da će se naša Young Professionals zajednica i dalje širiti i razvijati.”\nMarketing Summit 2015: Kako danas u marketingu kreirati nove poslovne modele i iskustvo za potrošača koji vode ka uspehu na tržištu?


Atlantski savez Crne Gore održao okrugli sto povodom obilježavanja NATO dana! | Atlantski savez Crne Gore\nAtlantski savez Crne Gore održao okrugli sto povodom obilježavanja NATO dana!\nHome / Atlantski savez Crne Gore održao okrugli sto povodom obilježavanja NATO dana!\nNa danas održanom okruglom stolu pod nazivom „Perspektiva Vojske Crne Gore u okviru NATO“, dr Savo Kentera je najavio da će se Atlantski savez Crne Gore ubuduće zalagati za ponovno uvođenje vojnog roka na dobrovoljnoj osnovi.\nOkrugli sto je organizovao Atlantski savez uz podršku NATO i Komunikacionog tima Savjeta za članstvo u NATO, a njegov cilj je bio da okupi relevante vojne i političke aktere, kao i eksperte iz zemlje i inostranstva, kako bi govorili o daljim koracima Crne Gore i njenih oružanih snaga, važnih za integraciju u NATO. Vodila se i konstruktivna diskusija o reformi Vojske Crne Gore i predstavljena su iskustva crnogorske Vojske i drugih zemalja u NATO misijama/operacijama.\nPored dr Kentere, predsjednika Atlantskog Saveza Crne Gore, u uvodnom dijelu su govorili i prof. dr Fabrizio Luciolli, predsjednik Svjetske organizacije atlantske povelje i Nj.E. Amb. Krisztian Posa, ambasador Mađarske u Crnoj Gori. Prof. dr Luciolli je pohvalio sjajan rad Atlantskog saveza u procesu evroatlantskih integracija. On je kazao da će Crna Gora igrati ključnu ulogu u sklopu NATO, koji nije samo vojna već snažna politička i bezbjednosna organizacija. Ambasador Posa je istakao uspjeh koji je Crna Gora gora napravila za tako kratak period od obnove nezavisnosti i istakao važnost reforme sektora odbrane za razvoj oružanih snaga zemlje.\nPod nazivom „NATO misije – Iskustva Crne Gore i drugih zemalja“, na prvom panelu su govorili major Igor Knežević, komandant V kontigenta Vojske Crne Gore u misiji ISAF, major Nataša Zorman, zamjenik komandanta kontigenta ISAF i KFOR, Vojska Slovenije, i prof. dr Zoltan Szenes, bivši načelnik Generalštaba Mađarske. Panelisti su razmjenjivali iskustva svojih država u NATO misijama sa raznih aspekata. Tako je major Knežević kazao da učešće crnogorske vojske nije počelo obnavljanjem nezavisnosti 2006. godine, već krajem 19. vijeka. Govoreći o misiji u Avganistanu, major je istakao da je za jednu vojsku, koja broji oko 2000 predstavnika, učešće u takvoj misiji predstavljalo veliki izazov, ali da ni u jednom momentu nisu osjetili nijedan vid inferiornosti. Major Zorman je govorila o učešću pripadnica vojnih snaga u vojnim misijama i izazovima sa kojim se susreću. Ona je istakla da kulturološki aspekt igra veliku ulogu u odnosu prema ženama u vojsci, te da su njena iskustva varirala od tradicije zemlje u kojoj je služila. Takođe je naglasila značaj o podizanju svijesti da žene vojnike ne treba posmatrati kroz prizmu pola, već njihovog iskustva i sposobnosti. Prof. dr Zoltan Szenes je saopštio da usklađivanje sa NATO standardima zahtjeva velike napore, kao i da se članstvo u NATO ne tiče samo vojske, već i cijele države, i zaključio da uspjeh u misiji zavisi isključivo od svake zemlje individualno.\nNa drugom panelu „Modernizacija Vojske Crne Gore – investiranje u budućnost“ riječ su imali admiral Dragan Samardžić, načelnik Generalštaba vojske Crne Gore i Dragana Kiprjanovska, zamjenica ministra vanjskih poslova Makedonije. General Samardžić je u svom izlaganju dao opštu sliku stanja u vojsci Crne Gore i naveo da sama modernizacija ne podrazumijeva samo ulaganje u opremu već i u ljude, obuku i organizaciju, uključujući dobru analizu bezbjednosnih rizika kako bi se našla optimalna rješenja za koncipiranje sistema odbrane. Reagujući na pitanje iz publike povodom zaštite vazdušnog prostora Crne Gore, admiral je istakao da se obezbjeđenje vazdušnog prostora zemlje rješava u okviru sistema kolektivne bezbjednosti. Gospođa Kiprjanovska je kazala da se Evropa suočava sa najozbiljnijom krizom još od 1989. godine, te da je potrebno shvatiti složnost modernih izazova. Ona je naglasila i da su očekivanja Makedonije od ovogodišnjeg samita NATO u Varšavi da se ponovo pokrene pitanje proširenja Alijanse zbog značaja koje bi imalo na jačanje cjelokupne bezbjednosti u Evropi.\nNa posljednjem panelu okruglog stola pod nazivom „Transformacija Vojske Crne Gore – budući koraci“, učesnici su diskutovali o predstojećim izazovima vojske Crne Gore kao članice NATO. Pukovnik Tatjana Pečnik, bivši zamjenik komandanta I brigade Vojske Slovenije, govorila je o iskustvu slovenačke vojske u procesu transformacija i istakla da je nemoguće razmotriti sve aspekte i biti spreman za sve. Ona je naglasila i da je Slovenija bila više uključena u mirovne misije, a da se sada vraća korijenima i glavnom zadatku – odbrani svoje zemlje. Prenoseći hrvatska iskustva, Igor Tabak, vojni analitičar, kazao je da je nakon pristupanja jako puno posla pred Crnom Gorom i da neće biti nimalo jednostavno, imajući u vidu da je Hrvatskoj bilo potrebno tri godine da se uključi u operativne aktivnosti. Predstavnik Vojske Crne Gore, pukovnik Rajko Pešić, zamjenik načelnika Generalštaba, kazao je da se nakon nezavisnosti vojska suočavala sa problemima kao što su ljudski potencijali i visoka prosječna starost pripadnika vojske. Ipak, uz tendenciju podmlađivanja, kao i rad na stvarima poput pitanja poznavanje engleskog jezika, stanje u vojsci je umnogome poboljšano.\nU okviru okruglog stola, Atlantski savez Crne Gore predstavio je istraživanje javnog mnjenja pod nazivom „Stavovi građana o služenju vojnog roka u Crnoj Gori“. Uzimajući u obzir rezultate istraživanja, Atlantski savez Crne Gore se od danas zalaže za uvođenje dobrovoljnog služenja vojnog roka u trajanju od minimum tri mjeseca kako bi se podigla svijest mladih ljudi o osnovnim moralnim i ljudskim vrijednostima koje proizilaze iz jednog takvog iskustva, među kojima su red, disciplina, poštovanje državnih simbola i razvijanje patriotizma i sl. Takođe, mladi ljudi bi ponovo bili u prilici da se kroz obuku osposobe za djelovanje u vanrednim situacijama, kao i da nakon savladane obuke dobiju priliku da se zaposle u bezbjednosnim strukturama Crne Gore, ukoliko to žele. Sa druge strane, MOD odnosno VCG bi stvorile kvalitetnu bazu iz koje bi mogli regrutovati kadrove na osnovu procjena koje su se radile tokom trajanja obuke a ne putem intervjua kao što je to sada slučaj.\nPredsjednik Atlantskog saveza, dr Savo Kentera, istakao je da bi to bila odlična mogućnost za stvaranje neophodne vojne rezerve, kao i da bi predstavljalo sjajnu priliku da mladi ljudi pronađu zaposlenje u strukturama bezbjednosti.\nRezultati su pokazali da 61% ispitanika smatra da nije trebalo ukinuti služenje vojnog roka (od čega 63% muškaraca i 57% žena), 23% ispitanika ima suprotno mišljenje (od čega 22% muškaraca i 25% žena), dok 16% njih o tome nema stav (od čega 15% muškaraca i 17% žena).\nNa pitanje da li bi se prijavili za dobrovoljno služenje vojnog roka 55% ispitanika je dalo pozitivan odgovor, od čega 69% muškaraca i 33% žena. Negativan odgovor je dalo 33% ispitanika, od čega 50% žena i 22% muškaraca. 12% ispitanika nema stav o tome, od čega 8% muškaraca i 17% žena.\nIsto tako, ispitanici su iznjeli svoj stav povodom odlaska vojnika Crne Gore u NATO operacije, gdje uočavamo da pozitivanstav ima 39% ispitanika (od čega 44% muškaraca i 32% žene),36% negativan (od čega 35% muškaraca i 37% žena), dok 25% ispitanika o ovom pitanju nema mišljenje (od čega 21% muškaraca i 30% žena).\nNa pitanje da li bi se dobrovoljno prijavili za odlazak u NATO misije 29% ispitanika je dalo pozitivan odgovor (od čega 38% muškaraca i 16% žena), 56% negativan (od čega 48% muškaraca i 67% žena ), a 15% njih nije imalo mišljenje o tome (od čega 14% muškaraca i 17% žena).\nAtlantic Council of Montenegro is organizing round table on April 4th\nAtlantic Council of Montenegro organised the round table to mark the NATO day!


Intenzivni kurs francuskog jezika - Smiley, škola stranih jezika Novi Beograd\nOvi kursevi svojim sadržajem sistematski pokrivaju 4 osnovne jezičke veštine ali prioritet je dat usmenoj komunikaciji (razumevanju odlomaka za slušanje i govoru). Časovi se održavaju u manjim grupama (do 6 polaznika) što omogućava interakciju, razmenu mišljenja i kao i saradnju izmedju kandidata pri čemu se sve obavlja na francuskom jeziku. Gramatika se usvaja u komunikativnim situacijama kako bi se postigla integracija novih lingvističkih struktura i obezbedila jezička sredstva za brz i efikasan napredak na polju konverzacije.\nTakodje širok spektar zanimljivih i aktuelnih socio-kulturnih tema koje se obradjuju tokom kursa pomažu polaznicima da usvoje fraze neophodne da se snalaze u mnoštvu situacija iz stvarnog, svakodnevnog života kao i da usavrše usmene veštine. Lingvistički i leksički sadržaj ovih kurseva odgovara zahtevima koje predvidja dobijanje zvaničnih francuskih sertifikata (DELF/DALF).\nNaš pristup podučavanju se oslanja na upotrebu autentičnih i aktivnih izvora, koji inspirišu motivaciju i učvršćuju samopouzdanje u konverzaciji.\nDinamika intenzivne nastave podrazumeva 3 ili 5 dvočasa nedeljno, a dužina kurseva je od 4 do 8 nedelja što zavisi od nivoa koji se pohadja. Pre početka kursa vrši se testiranje budućih polaznika, na osnovu koga se oni smeštaju u grupe adekvatne njihovom postojećem nivou znanja.\nNastava se može pratiti u grupama ili individualno.\nKursevi francuskog jezika /


SDA i HDZ danas potpisuju sporazum za Mostar, ali i političku izjavu o Izbornom zakonu - Monokl.online / NEWS MAGAZINE\nHomeBiHSDA i HDZ danas potpisuju sporazum za Mostar, ali i političku izjavu o Izbornom zakonu\nPregovori lidera SDA i HDZ-a o političkoj deblokadi Mostara i održavanju izbora u najvećem hercegovačkom gradu su završeni, a danas će, uz prisustvo međunarodnih zvaničnika, biti i potisan sporazum. Dogovor je pao i na politički sporazum o promjenama Izbornog zakona koji daje rokove do kada treba završiti taj proces.\nMjesto potpisa sporazuma za Mostar nije bilo poznato do podneva, a kako saznaje naš portal, prvobitna sarajevska lokacija je zbog simbolike zamijenjena zgradom Vlade FBiH u Mostaru. Susret je zakazan za 17 sati, a kao lokacija se spominje i zgrada Vijećnice u Mostaru.\nNakon što je Klix.ba objavio usaglašeni statut došlo je do brojnih reakcija, a neki od političkih subjekata iskazali su strah od preglasavanja, podvaljivanja “kukavičijeg jajeta” i novih podjela.\nU 103. godini umro jedan od najstarijih partizana, čovjek koji je spojio Tita i Jovanku\nLegendarni ljiljan: Safet Zajko bio je jedan od ključnih ljudi za odbranu Sarajeva\nDelegacije gradova jučer su pred deseteročlanim panelom EPK u sjedištu Europske komisije u Briselu predočili svoje koncepte tako što su u polusatnoj prezentaciji, a nakon toga su 75 minuta branili svoje kandidature. Mostarski gradonačelnik Ljubo […]


Komunistička partija Grčke Protiv odluke Evropskog parlamenta kao uvoda u imperijalističku agresiju Libije\nProtiv odluke Evropskog parlamenta kao uvoda u imperijalističku agresiju Libije\n10 marta je u Evropskom parlamentu izglasana neprihvatljiva odluka, koja na provokativan način huška i opravdava napad na Libiju. Ta odluka koja se služi izgovorom «demokratizacije» i ukazivanjem humanitarne pomoći ima kao perspektivu vojnu intervenciju u Libiji. Ona predviđa i uspostavljanje No-Fly Zone u Libiji i potiče Evropsku Uniju da upotrijebi sva raspoloživa sredstva i da, između ostalog, prizna i prihvati «Provizorno libijsko vijeće». Na taj će način imperijalisti ostvariti svoju namjeru da podjele plijen, nastavljajući isto ono što su činili i sa Gadafijem. Sve je to u funkciji imperijalističkih interesa u regiji, kako bi se očuvala kapitalistička korist koja služi monopolističkim grupama na štetu naroda. KKE (KP Grčke) je osudila ovu odluku i optužila je njen sadržaj koji ima zadnju svrhu.\nTu su odluku izglasali Socijaldemokrati, Evropska Narodna Partija, Liberali, Zeleni, pa i grčki zastupnici PASOK-a (socijaldemokrati) i ND (Nova Demokracija-grčki konzervativci), LAOS (krajnja desnica) te Ekolozi i Zeleni. Ista je odluka dobila podršku i zastupnika «Evropske partije ljevice», pa tako i bivšeg predsjednika Die Linke, O. Lafontaine-a, te bivšeg predsjednika\n«Evropske partije ljevice», a danas predsjednika grupe GUE-NGL, L. Bikyja, te francuske «Partije ljevice» Z.L. Mélichona. Takav glas još jednom upozorava kako je opasna uloga oportunizma po radničku klasu i po interese naroda, kao što je zadatak Komunističke partije da preuzme glavnu riječ u ukazivanje na to i na različiti stav, koji ona ima o tome. Jer se političke snage ne mogu suditi po imenu niti kako same sebe definiraju. Njih treba suditi prema njihovom držanju prema buržujskoj klasi, prema monopolističkim interesima, prema kapitalističko-imperijalističkom barbarstvu i prema imperijalističkim snagama u cijelosti.\nDeklaracija grupe KKE o toj odluci\nKKE grupa u Evropskom je parlamentu glasala protiv i osudila takav glas, pokazala na funkciju anticipiranja vojne operacije pod izgovorom »demokratizacije» i humanitarne pomoći Libiji. U svom govoru na plenarnoj sjednici poslanik Tussas je kazao: »Ta reakcionarna odluka, koju su izglasali PASOK, ND, LAOS i Zeleni i Ekolozi kao i oportunisti iz partije Evropske ljevice je u suglasju sa opasnim planovima imperijalista Evropske Unije, SAD-a, NATO-a, koji pripremaju vojnu intervenciju u Libiji, kako bi spasili geopolitičke i energetske interese monopola.\nRezolucija predviđa stvaranje no-fly zone, koja između ostalog predviđa razaranje svih libijskih protuavionskih snaga. I izričito zahtijeva od Evropske Unije upotrebu svih raspoloživih sredstava za intervenciju u toj zemlji. Catherine Aston provokativno i eksplicitno podržava ovakvu odluku u svojstvu visokog predstavnika Evropske Unije za vanjsku politiku i za sigurnost, te priznaje Provizorno libijsko vijeće, koje je stvoreno da bi se ostvarili avanturistički planovi na štetu libijskog naroda.\nPrava je provokacija, što se imperijalisti SAD-a, NATO-a, buržujskih vlada i partije Evropske Unije jednosmjerno, kao i bivši suradnici najreakcionarnijih režima sjeverne Afrike i eksploatatori naroda na tim prostorima sada predstavljaju kao branitelji demokratskih i socijalnih prava. Demokracija u viđenju imperijalista plaća se krvlju naroda Iraka, Afganistana, Latinske Amerike i cijelog svijeta. KKE je od samog početka optuživala eksploatatorski režim u Libiji te zločinačke akcije libijskih vojnih snaga protiv libijskog naroda koji se digao na borbu. KKE je odlučno protiv svakog uplitanja u to imperijalista iz Evropske Unije, SAD-a, NATO-a te protiv učešća i naše zemlje (Grčke) u imperijalističkim planovima NATO-a, koje smatra krajnje opasnim za narode koji žive u ovom regiji. «


PSIHOSOCIJALNO OKRUŽENJE – SAMOSTALAC\nCategory: PSIHOSOCIJALNO OKRUŽENJE\nANALIZE I PREDVIĐANJA, PSIHOSOCIJALNO OKRUŽENJE\nPrije svega da utvrdimo jednu istinu, a to je da “razlike” i “nejednakost” nisu isto. Svi smo individualno različiti, ali to ne mora značiti da nismo i jednaki, barem pred zakonom, ne mora značiti da nemamo jednaka ljudska i građanska prava i slobode. RAZLIKE MEĐU RAZLIKAMA Interesantno je da u društvu koje decenijama insistira na razlikama, koje forsira razlike, koje se bazira na razlikama, … Nastavi čitati Poznavati razliku čini svu razliku\nDamir Nikšić 24/09/2019\nANALIZE I PREDVIĐANJA, PSIHOSOCIJALNO OKRUŽENJE, REAGOVANJA\nOvdje su navedeni samo neki pojmovi iz predsjedničkog riječnika njegovih službenih botova koje Klix (za razliku od FB u slučaju kada sam sarkastično i na svoj račun iskoristio neke od njih), izgleda ne namjerava cenzurisati. Neka posluži kao “sneak preview” u viziju društva koje njegova, sada već otvoreno militantna i autoritarna etnonacionalna partija, kani nametnuti u “svojim” atarima i na “svojoj” teritoriji. Neka i pokoji … Nastavi čitati OBRUČ SE STEŽE\nKANABIS, PSIHOSOCIJALNO OKRUŽENJE\nInicijative za kanabis i psihosocijalnu klimu\nNastavi čitati Inicijative za kanabis i psihosocijalnu klimu\nDamir Nikšić 17/04/2019\nPARLAMENTARIZAM, PSIHOSOCIJALNO OKRUŽENJE\nNastavi čitati Javno izvinjenje Psihijatrijskoj bolnici Jagomir


poljoprivreda Архиве - Biznis i Finansije\nSaudijska Arabija neće podržati nameru zapadnih zemalja ograniče cenu...\nPad dolara u odnosu na druge valute\nHome\tTags\tPosts tagged with "poljoprivreda"\nOd sedam ostala jedna fabrika za proizvodnju đubriva u Srbiji\nKako piše Euronews Srbija, od nekadašnjih sedam fabrika, samo ona u Šapcu još proizvodi robu bez koje nema dobrih prinosa na njivama.\nNajveća od njih, pančevačka Azotara, posle višegodišnjeg stečaja, prošle godine je dobila novog vlasnika koji je najavio pokretanje proizvodnje, ali do danas se to nije dogodilo. U situaciji kada je zbog rata u Ukrajini osetno skočila cena veštačkog đubriva, dosadašnje oslanjanje na uvoz, može imati negativan uticaj na poljoprivrednu proizvodnju u Srbiji, upozoravaju stručnjaci.\nNa stotine tona mineralnog đubriva već čeka narednu setvu u magacinu poljoprivrednog gazdinstva na Čeneju. Rukovodilac imanja „Čenj Agrar“ Miroslav Vlaović objašnjava da na svojim njivama potroše i do 600 tona đubriva. Budući da su glavni proizvođači kalijuma u svetu Rusija i Belorusija, jasno mu je da aktuelna situacija, gde je cena đubriva dostigla cifru od 900 evra po toni, može postati samo komplikovanija.\n„Zbog same mogućnosti nabavke đubriva, da li će ga biti uopšte, a i verujemo da cenovno neće ići dole, odlučili smo se da ranije nabavimo. Evo sada u maju 2022. godine nabavili smo gotovo svo đubrivo za proizvodnju u 2023. godini“, rekao je Vlaović.\nDve godine bez upotrebe mineralnih đubriva značajno bi se, kaže, osetilo na prinosu. Poljoprivrednici koji su zbog visoke cene izbegli da ga primene u protekloj setvi, a ne uspeju da ga nabave ni za sledeću, imaće, procenjuje, i do 50 odsto manji rezultat na njivama.\n„Možemo da umanjimo možda nešto malo, pa na osnovu toga što smo ranije dobro radili i đubrili da uštedimo, ali ne možemo dugoročno da isključimo đubriva, jer to će nas koštati prinosa, a prinos je profit“, dodaje Vlaović.\nKo proizvodi u Srbiji?\nProcene su da bi u Srbiji godišnje trebalo da se utroši između milion i 200 i milion i 400 tona mineralnog đubriva. Podjednako se koriste NPK i azotna đubriva, a samo jedna grupa se u Srbiji i proizvodi.\nNakon stečaja u pančevačkoj HIP Azotari, jedini domaći proizvođač NPK đubriva ostala je kompanija Elixir Group. Pored domaće proizvodnje, ta đubriva se i uvoze iz Rusije i drugih zemalja, dok azotna đubriva u potpunosti zavise od uvoza, oslonjenog pretežno na ruske proizvođače.\nU Elixir grupi za Euronews Srbija navode da je rat u Ukrajini uticao na rast cena, a da je logistika snabdevanja otežana i usporena.\n„Rast cena mineralnih đubriva je pokrenut i pre krize u Ukrajini. Okidač je bila energetska kriza i rast cena energenata što je pokrenulo trend rasta cena svih sirovina za proizvodnju mineralnih đubriva. Aktuelna geopolitička situacija je donela novi talas poskupljenja. Poslovanje Elixir Grupe je stabilno, obezbedili smo sve sirovine i proizvodnja za jesenju sezonu se odvija u skladu sa planom. Za krajnje korisnike to znači da će u Srbiji biti dovoljno NPK đubriva za jesenju setvu“, navodi se u saopštenju ove kompanije.\nZavisimo od uvoza\nMeđutim, pitanje je po kojoj ceni će biti dostupo to đubrivo. Nekadašnji direktor Instituta za ratarstvo i vanredni profesor na Poljoprivrednom fakultetu u Novom Sadu Miroslav Malešević kaže da o zalihama đubriva treba razmišljati na vreme, odnosno da ga za septembar i oktobar mora biti dovoljno. Takođe veruje da nije dobro u potpunosti zavisiti od uvoza.\n„Ako ne budemo imali u doglednoj budućnosti sopstvenu fabriku, koja bi bar 30 do 40 odsto potreba podmirila, mi ćemo pasti onda sa svojom proizvodnjom i to će ostaviti dugotrajne posledice“, kaže Malešević.\nKada su prošle godine kupili pančevačku Azotaru za 650 miliona dinara, čelnici kompanije Promist najavili su da će ponovo pokrenuti pogone za proizvodnju tečnog veštačkog đubriva. Međutim, dokle su stigli sa realizacijom tih planova, pitanje je na koje, između ostalog, nisu bili voljni da odgovore.\nMontažni plastenici i poljoprivredni saveti na jednom mestu: Uradi kao za sebe\n„Iceberg salat centar“ je kompanija koja proizvodi salatu, a gaji je u plastenicima koje takođe sama pravi. Iskustvo „na dva fronta“, u biljnoj i proizvodnji plastenika, omogućilo je ovom preduzeću da pravi montažne plastenike baš onakve kakvi su potrebni poljoprivrednicima, kao i montažna skladišta koja štite poljoprivredne proizvode od ekstremnih vremenskih uslova. Sve montažne objekte koje naprave prvo isprobaju u sopstvenoj proizvodnji, a klijentima nude i savete za uzgoj biljaka.\nDanas se nameće utisak da se poslovni uspeh može postići samo tehnološkom inovacijom koje se niko drugi nije dosetio. Aktuelna kriza pokazuje da se softveri, međutim, još uvek ne jedu i da su u velikoj prednosti zemlje koje mogu da se oslone na sopstvenu poljoprivredu. I na proizvođače koji unose inovacije u ovu tradicionalnu industriju, kao što to već decenijama radi Petar Popović Peca, osnivač i vlasnik preduzeća „Iceberg salat centar“. Ovaj pejzažni arhitekta je započeo privatni posao uzgajajući lokalne salate, a sada je jedan od najpoznatijih proizvođača ajsberg salate, ali i plastenika.\nPopović je rođen u Užicu, a studije hortikulture je završio u Beogradu, gde se potom trajno nastanio. Ipak, kad god je mogao odlazio je u svoj rodni kraj i proučavao iskustva lokalnih poljoprivrednika ne samo zbog profesionalne radoznalosti, već i iz želje da se jednog dana i sam upusti u poljoprivrednu proizvodnju.\nBio je zaposlen u nekoliko velikih jugoslovenskih firmi koje su ga često slale poslom u inostranstvo. U Libiji je boravio dva puta, radeći na vetrozaštitnim pojasevima oko imanja na kojima su se gajile različite poljoprivredne kulture. Tamošnji poljoprivrednici su morali da stalno štite biljke od peska, dok je u Srbiji njihova glavna briga bilo hladno vreme. „Shvatio sam da nigde nije sasvim idealno za poljoprivrednu proizvodnju, da svako ima neku svoju muku. Ali, dobra stvar je što za te muke obično postoje i rešenja. Samo ih treba pronaći i primeniti“, zaključio je Popović iz svojih međunarodnih iskustava.\nOd salate do plastenika\nPo povratku u Srbiju odlučio je da svoje stručno znanje primeni u praksi. Pored toga što je bio zaposlen u JKP „Gradsko zelenilo“, sa prijateljima je osnovao privatnu firmu za proizvodnju i trgovinu salatom. Uzgajali su one vrste salata koje su bile najzastupljenije na našem tržištu.\nPopović je dobio priliku da unapredi poslovanje kada je 1989. godine „Mekdonalds“ otvorio u Beogradu svoj prvi restoran kod nas. „Jednog dana ušetao sam u ‘Mek’ sa katalogom naših proizvoda, sa namerom da sklopim posao sa ovom kompanijom. Rukovodioci kompanije su mi objasnili da im nije potrebna domaća, već specifična, ajsberg salata, za koju sam tada prvi put čuo. Dugo sam razgovarao sa njima i pošto su uvideli da sam ozbiljan u nameri da postanem njihov dobavljač, pomogli su mi da započnem proizvodnju baš te salate“, priseća se Popović kako je osnovao „Iceberg salat centar“. „Mekdonalds“ mu je obezbedio semenje i stručne obuke, zahvaljujući kojima je njegov posao počeo lepo da se razvija.\nZatim su usledile nesrećne devedesete, ratovi, hiperinflacija i pad standarda čija žrtva je bila i ajsberg salata, tada relativno nepoznata na našem tržištu. Međutim, i Popović i njegov glavni proizvod su se pokazali žilavim i dočekali su vreme kada su u Srbiju ponovo počele da pristižu strane investicije i bespovratna pomoć, dobrim delom i u poljoprivredu.\nRast životnog standarda podigao je tražnju za salatom i drugim povrćem, a Popoviću je na ruku išlo i otvaranje lanaca supermarketa koje je počeo da snabdeva. Proizvodnja salate je opet bila dobar posao, ali mogla je biti još bolji.\n„Imao sam jednog prijatelja iz detinjstva, poljoprivrednika iz Sevojna, kojem je sve uspevalo uprkos tome što nije imao dobre uslove za proizvodnju. Njegova ‘njiva’ nalazila se na padini ’gde koze pasu pod ručnom’, ali to mu ništa nije smetalo, gradio je podzide i svuda stavljao plastenike. Oni su štitili biljke od negativnih spoljašnjih uslova, kao što su niske temperature ili grad. Uvek mi je u glavi bila njegova priča o praktičnosti plastenika – u njima možete saditi tri do četiri puta godišnje, pa ako vam propadne jedna sadnja, onda ostale mogu da vas izvade iz finansijskih problema“, priča Popović.\nNaravno, kaže, znao je i pre toga za plastenike, ali nikako nije mogao da nađe onaj pravi za svoju proizvodnju. Neki su, na primer, imali betoniranu coklu pa je bilo teško da se oni prevezu i postave, a kamoli da se kasnije pomere ako zatreba, drugi su bili premali za ulazak određenih mašina… Popović je zato odlučio da sve ove nedostatke sam ispravi. Napravio je mašinu za savijanje cevi i sa njom započeo ozbiljniju proizvodnju čeličnih konstrukcija, koje je prekrivao kvalitetnom plastikom.\nIsprobaj sam ono što prodaješ drugima\nNegde u to vreme, ranih dvehiljaditih godina, humanitarne i druge organizacije su počele da pomažu poljoprivrednicima u Srbiji da unaprede svoju proizvodnju, između ostalog i kroz donaciju 1.860 plastenika. To su bili gotovi plastenici kojima su nedostajala samo vrata. Popović je angažovan da napravi ta vrata, a u ovom poslu mu je pomogao i jedan saradnik koji je kasnije i sam otvorio firmu za proizvodnju plastenika.\nPosle ovog angažmana, posao sa plastenicima je krenuo da se razvija. Uvidevši kakve im prednosti donose montažni plastenici u povećanju proizvodnje, poljoprivrednici su sve više tražili ovakve objekte za svoje njive.\nPopović je, zahvaljujući tome što je sam počeo da proizvodi plastenike, od tog posla imao koristi i kada je počeo da širi sopstvenu poljoprivrednu proizvodnju. „Nama je u tom trenutku ’Mekdonalds’ počeo da naručuje više ajsberg salate ali i kornišona, koji se ukiseljeni ubacuju u njihove sendviče. To je bila odlična kombinacija za nas, jer smo u plastenicima salatu mogli da proizvodimo u jesen, zimu i proleće, a kornišone leti. Tako smo cele godine imali proizvodnju“, ističe Popović.\nIskustvo „na dva fronta“, u biljnoj i proizvodnji plastenika, pomoglo mu je da pravi plastenike baš onakve kakvi su potrebni poljoprivrednicima – da budu kvalitetni a da se jednostavno postavljaju, ali i premeštaju, produžuju i skraćuju.\nPrateći promene u poljoprivredi, uočio je da su proizvođačima sve potrebniji i montažni objekti za skladištenje. Tako su nastali magacini plasteničkog tipa, napravljeni na sličnoj montažnoj konstrukciji kao i plastenici, a obloženi crno-belom folijom koja štiti unutrašnjost od ekstremnih spoljnih temperatura. Zatim je „Iceberg salat centar“ počeo da izrađuje i jednu vrstu hladnjača, sa panelima koji omogućavaju da se u toplim letnjim uslovima u skladištenom prostoru održi prijatna temperatura.\nSve navedene objekte su prvo testirali u sopstvenoj poljoprivrednoj proizvodnji, pa tek potom su ih plasirali na tržište. „Za nas smo već napravili preko 15.000 kubnih metara hladnog prostora za čuvanje voća i povrća, koji se pokazao izuzetno dobro“, kaže Popović i dodaje da je prednost ovakvih hladnjača pored brzog postavljanja i pristupačne cene i u tome što za ove objekte nisu potrebne građevinske dozvole.\nOno što dodatno izdvaja „Iceberg salat centar“ od ostalih proizvođača montažnih objekata za poljoprivrednike je mogućnost da klijenti dobiju i stručne savete za uzgoj biljaka. „To je naše iskustvo koje smo sticali tokom decenija proizvodnje, uključujući i učenje na sopstvenim greškama. Sada to, vrlo praktično znanje mogu da iskoriste drugi poljoprivrednici“, kaže Popović. Uz to, onima koji planiraju da se ozbiljnije upuste u poljoprivrednu proizvodnju, ova kompanija nudi i saradnju oko otkupa proizvoda za dalju preradu.\nTek je treći mesec 2022. godine a međunarodne finansijske institucije već drugi put smanjuju projekcije globalnog privrednog rasta. Međunarodni monetarni fond je krajem januara smanjio svoju projekciju za svet sa 4,9 na 4,4 odsto, a ovih dana se očekuje nova revizija nadole.\nI u saopštenju nakon posete Srbiji, misija MMF-a je istakla da će projekcije biti smanjene sa 4,5 odsto usled posledica rata u Ukrajini.\nU očekivanju MMF-a druge institucije su već reagovale. UNCTAD je juče smanjio procenu globalnog rasta za ovu godinu sa 3,6 na 2,6 odsto.\nPored Rusije koja će imati duboku recesiju, najveće usporavanje privrede osetiće Zapadna Evropa, kao i Centralna, Južna i Jugoistočna Azija. U izveštaju UNCTAD-a se navodi i da će zemljama u razvoju biti potrebno 310 milijardi dolara da isplate dospele dugove ove godine.\nRejting agencija Standard end Purs je juče oborila procenu rasta evrozone sa 4,4 na 3,3 odsto, dok je Mudiz bio nešto blaži sa smanjenjem sa 4,3 na 3,6 odsto.\nZa nas najvažnija, nemačka privreda nalazi se u problemima, što pokazuje i to da je Institut za ekonomske studije IFO smanjio projekciju rasta ove ekonomije sa 3,7 na 3,1 do 2,2 odsto.\nAli kakva bi to bila kriza kada mi ne bismo bili najbolji u njoj. Predsednik Srbije Aleksandar Vučić gostujući na TV Prva rekao je da sve procene rasta padaju i da je „naše da sačuvamo kakav takav pozitivan rast“.\n„Nama je procenjivan rast od 4,5 odsto. Svima će da smanje za 1,5 odsto, a nama će za jedan odsto. Mi ćemo tu da budemo izuzetak“, poručio je Vučić, govoreći o MMF-u.\nVlada potpuna neizvesnost\nEkonomisti ističu da je za davanje bilo kakvih procena jako rano i da vlada potpuna neizvesnost.\nIvan Nikolić sa Ekonomskog instituta ukazuje da se ne zna ni da li se sukob u Ukrajini bliži kraju ili će potrajati.\n„Ne znamo da li će u Evropi biti usporavanje ekonomije ili će možda biti i recesije. Ako se ne obavi prolećna setva u Ukrajini to znači da će cene poljoprivrednih proizvoda biti visoke bar još godinu dana. Što se tiče energije, teško da se nešto može promeniti relativno brzo. Evropska ekonomija deluje depresivno“, ocenjuje on.\nOvo će se odraziti svakako i na srpsku privredu.\n„Zastoj u Nemačkoj i Francuskoj će svakako gušiti i ekonomsku aktivnost ovde, jer smo karika u lancima snabdevanja. Ali mislim da će negativni efekat biti jači u EU nego kod nas. Razlog su pre svega investicije u infrastrukturu i građevinarstvo. Mi smo i dalje podinvestirani. Ipak i tu će biti negativnih efekata. Sa rastom cena materijala, za isti budžetirani novac moći ćemo da manje da izgradimo, moraće da bude nekih redukcija, pa će i građevinarstvo dati manji doprinos nego što bi moglo“, napominje Nikolić.\nPotreba za infrastrukturom u Srbiji\nI Saša Đogović, autor biltena Makroekonomska kretanja u Srbiji, ističe da kod nas ima mnogo potreba za infrastrukturom, počevši od kanalizacije i vodovoda i druge komunalne infrastrukture.\n„To razvijene zemlje već imaju. Druga stvar je poljoprivreda. Kod nas ona ima veći ponder u BDP-u i mada nam neće mnogo doprineti rastu, obezbediće stabilnost. Mada pitanje je i kakva će poljoprivredna godina biti. U svakom slučaju odgovaraće nam i više cene poljoprivrednih proizvoda na svetskom tržištu“, napominje on.\nNa ruku nam mogu ići i cene drugih sirovina, na primer bakra.\n„Cena bakra je visoka i izvoz Ziđina podiže privrednu dinamiku. Takođe, EU je povećala kvote na uvoz čelika iz Srbije, pa će i to biti dobro za železaru u Smederevu. A obe kompanije nalaze se u rukama Kineza“, napominje on.\nS druge strane našu autoindustriju koja se sastoji od komponentaša sigurno će pogoditi zastoj autoindustrije u Evropi i gašenje kapaciteta u Rusiji.\n„Na primer mi smo mnogo izvozili pneumatika u Rusiju“, ukazuje on.\nĐogović napominje da je nezahvalno davati procene kada se ne zna ni kakvi će biti odnosi EU i Rusije, a ni šta će biti sa isporukama gasa s obzirom da je Rusija tražila isplatu u rubljama, a sada se čeka odgovor EU.\n„Ako se prekine isporuka gasa iz Rusije, veliki broj evropskih zemalja biće u recesiji, a pre svega Nemačka“, upozorava on dodajući da će se to onda dodatno odraziti na smanjenje naše industrijske proizvodnje.\n„Naša ekonomija može biti smanjena za jedan možda 1,5 odsto, ali teško je ovako rano bilo šta prognozirati“, zaključuje Đogović.\n29. marta 2022. 0 komentar\nby bifadmin 22. marta 2022.\nIako se bave izrazito tradicionalnom delatnošću, neki poljoprivrednici u Srbiji su osvojili društvene mreže, stekavši veliku popularnost informacijama i prilozima koje dele. Mada se razlikuju u pristupu i sadržaju koji prave, zajedničko im je to što nastoje da uvedu ovdašnja sela u globalno selo, kroz različite vidove povezivanja – od znanja do sredstava.\nRadoslav Adamović je svestrani poljoprivrednik iz Krčedina. Pored toga što obrađuje svojih 80 hektara zemlje, on poseduje i poljoprivrednu mehanizaciju koju uslužno nudi preduzećima u okolini. No, osim u „oflajn“ svetu, poznat je i na internetu kao jedan od najvećih poljoprivrednih influensera, premda nije ljubitelj te rogobatne titule.\n„Sve je počelo kada sam kupio traktor koji nije imao uputstvo ni na srpskom ni na engleskom jeziku, već samo na turskom. Tada su me zvali mnogi ljudi, koji znaju da se razumem u poljoprivrednu mehanizaciju, da pitaju za njegove karakteristike. Zato sam odlučio da za Youtube snimim video o ovom traktoru, kako ne bih svakome ponaosob objašnjavao iste stvari”, počinje Adamović priču o svojoj „influenserskoj“ karijeri. Od tada nije prošlo ni dve godine a on već ima više od 23.000 redovnih pratilaca na Youtube kanalu, na kojem objavljuje recenzije poljoprivrednih mašina ali i korisne poljoprivredne savete.\nU međuvremenu je naučio da montira video snimke, a njegova supruga je usavršila svoje snimateljske veštine. U video produkciji mu pomaže i Sava, mladić iz komšiluka, koji je kod njega na obuci za traktoristu.\nAdamović se trudi da publici ponudi raznovrsne sadržaje – oko 75 odsto njih čine prilozi o poljoprivrednim tehnikama i savetima, a ostatak su prikazi poljoprivredne mehanizacije. Često anketira pratioce da glasaju koju mašinu žele da on istestira. Kada izaberu favorita, Adamović kontaktira kompanije koje prodaju poljoprivrednu mehanizaciju sa zahtevom da ih isproba. Taj zahtev mnoge odobre, međutim ima i nekih koje to ne žele, budući da za Adamovića važi da je iskren u svojim recenzijama, što nije uvek pozitivno za trgovce.\nRazbijanje medijskog mraka\n„Kada sam počinjao sa snimanjem, moj cilj je bio da pomognem kolegama poljoprivrednicima, dakle ljudima iz ove struke. Međutim, vremenom, kako je rastao broj pratilaca, počeo sam da privlačim i mnogo onih koji traže razbibrigu, bez želje da saznaju nešto korisno. Tako je jedan od mojih najboljih snimaka – o uzgoju krušaka – imao znatno manju gledanost od nekih koji nisu toliko kvalitetni i ozbiljni, pa ga Youtube maltene više i ne nudi posetiocima”, rezignirano priča Adamović o zamkama sa kojima se na internetu susreće svako ko ima masovniju publiku.\nDešava se i da ga, prilikom javljanja uživo, prate stotine dece koja su zainteresovana za mašine ali ne i za poljoprivredu. Ona mu stalno postavljaju ista pitanja, pa Adamović troši mnogo vremena da im odgovori, ali i to su posledice njegove novostečene slave.\n„Znao sam da će se to dešavati ali ne u ovolikom obimu. Takođe, nisam očekivao ni toliku navalu botova i političkih neistomišljenika kada sam u jednom snimku rekao da je od 2012. drastično pogoršana poljoprivredna politika. Ja bih prvi voleo da nije tako, ali nažalost jeste i o tome ne treba ćutati”, kaže Adamović koji se u ovaj projekat upustio i kako bi probio „medijski mrak“. Mišljenja je da se u medijima nedovoljno priča o problemima sa kojima se poljoprivrednici redovno suočavaju.\n„Tih problema je mnogo. Naši poljoprivrednici, na primer, imaju najmanje subvencije u Evropi a Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju je omogućeno evropskim proizvođačima hrane, koje njihove države zdušno podržavaju, da bez carina učestvuju na srpskom tržištu. To je nelojalna konkurencija za nas jer mi nemamo ni jeftino gorivo, ni brojne druge povlastice koje oni imaju. Ali ljudi to ne znaju. Pa šta da vam pričam kada mi rođena majka kaže da se mi poljoprivrednici stalno nešto žalimo, iako dobijamo svakakve pogodnosti od države! Ona veruje televiziji, a ne meni koji sam se godinama unazad zaduživao da bih mogao nekako da održim proizvodnju”, žali se Adamović.\nDodaje da je jedna od najčešćih zabluda kod nas ona da se od poljoprivrede dobro živi: „Često čujem kako poljoprivrednici na protestima blokiraju ulice mašinama vrednim po 100.000 evra. Ne razumem šta ljudi očekuju, da oremo sa volovima? Da li se oni zapitaju koliko bi hrane na stolu imali da mi nemamo mehanizaciju, odnosno da sve radimo kao u 19. veku?“\nNa pitanje kako će na njegov posao uticati ukrajinska kriza, ali i prethodno poskupljenje đubriva i goriva, Adamović odgovara da je na to računao i da ga više brine nedostatak radne snage.\nMuči ga i to što gleda svoje kolege kako propadaju zbog nespremnosti države da podrži poljoprivredu ili bar da donekle ublaži uticaj uvozničkog lobija. „Sreća moja što se bavim ratarstvom, koje je još uvek u dobrom stanju. Ranije sam uzgajao i voćke, ali sam odustao kada sam video kuda to vodi. One se uvoze po cenama koje naš seljak jednostavno ne može da prati”, tvrdi Adamović.\nPrimećuje i da se u njegovom okruženju ali i u celoj Vojvodini gazdinstva ukrupnjavaju, jer ih kupuju velike kompanije. Južno od Dunava i Save, međutim, ima još malih poljoprivrednika koji su u sve gorem položaju budući da ne mogu da drže korak sa velikim kompanijama, i za njih Adamović ne vidi drugo rešenje osim udruživanja.\n„Youtube kanal mi je omogućio i povezivanje sa poljoprivrednicima iz inostranstva. Tako sam čuo iskustva iz jednog nemačkog sela u kojem su se svi udružili i kupili dva kombajna i tri velika traktora koje dele međusobno, a imaju čak i menadžera za mehanizaciju, koji im pomaže da što efikasnije koriste mašine. To bi nama bilo od velike pomoći da imamo drugačiji mentalitet, da nismo sujetni i ljubomorni. Evo, ja sam uspeo da dogovorim sa još dvoje, troje kolega da zajedno kupujemo mašine, ali to je maksimum udruživanja ovde kod nas“, zaključuje naš najpoznatiji poljoprivredni jutjuber.\nInstagramom do mlađe publike\nInstagram profil „Organska poljoprivreda Srbija“ (organska_poljoprivreda_srbija) nastao je početkom 2021. godine, sa idejom da promoviše organski pristup poljoprivredi, u najširem smislu, kao i da okuplja sve zainteresovane za tu temu na jednom mestu.\nVojislav Tomić, inženjer zaštite bilja koji vodi ovaj nalog, kaže za B&F da su posetioci veoma različiti, od studenata poljoprivrede, preko manjih, amaterskih baštovana, ljubitelja prirode i sela, do ozbiljnih poljoprivrednih proizvođača, etno gazdinstava i mnogih drugih koji jednostavno vole da prate takve sadržaje.\n„Informacije koje objavljujem na ovom nalogu su rezultat stručnih znanja u kombinaciji sa ličnim afinitetom i iskustvom iz organske proizvodnje. Deo podataka pronalazim i na internetu, na primer na drugim Instagram profilima koji prate ovu oblast a voljni su za saradnju“, objašnjava Tomić.\nDrago mu je što su mlađi poljoprivrednici uvideli kakve prednosti donosi prisustvo na internetu i umrežavanje sa drugim proizvođačima i kupcima.\n„Mislim da poljoprivreda iz dana u dan zauzima sve više mesta na društvenim mrežama, ali da trenutno, gledajući u odnosu na neke druge oblasti, to nije mnogo. Situacija će se verovatno menjati kada ljudi uvide da društvene mreže mogu biti značajan izvor informacija, edukacije, pa i prodaje”, predviđa Tomić.\nPrema njegovim rečima, vođenje takvih stranica nije mali posao, jer pored širokog znanja, zahteva i stalno prisustvo kako bi se odgovorilo na mnoštvo stručnih pitanja i komentara ljudi koji ih prate. Ipak, uveren je da će se taj napor isplatiti, jer informacije koje pruža su jako korisne ne samo za one koji se već bave poljoprivredom, već i za sve koji razmišljaju da li da se upuste u taj posao.\n22. marta 2022. 0 komentar\nBiznis & finansije 195: Zamke sve većeg socijalnog jaza: Pola meni – pola meni\nby bifadmin 17. marta 2022.\nPetina najbogatijih građana EU ima pet puta veći dohodak od petine najsiromašnijih, a u Srbiji je ta razlika 6,5 puta. U Srbiji, 10% najsiromašnijih ljudi troši 50% svojih prihoda na hranu, dok 10% najbogatijih troši 28%, što je gotovo upola manje. Beograd ima BDP po glavi stanovnika za 71,5% veći od nacionalnog proseka, nasuprot svim drugim regionima gde je ovaj pokazatelj znatno ispod republičkog proseka. U opštini Novi Beograd je siromaštvu izloženo 4,8% stanovništva, a u opštini Tutin skoro dve trećine tamošnjih žitelja. Sve veća koncentracija ekonomske i političke moći u rukama malog broja dobrostojećih pojedinaca na štetu svih ostalih nije samo pitanje društvene pravde, već ozbiljna pretnja političkoj stabilnosti i ekonomskom prosperitetu. Zamke nejednakosti i siromaštva su još opasnije posle izbijanja korona krize koja je najviše pogodila najugroženije grupe stanovništva, radnike u sivoj ekonomiji i zaposlene u sektorima sa niskim zaradama.\n6. CIJENA RATA U UKRAJINI: Kvadratura gasa\nAko je rat nastavak politike drugim sredstvima, onda su ekonomske sankcije uvertira rata. Rat u Ukrajini nije „normalan“ rat i brzina kojom su eskalirale zapadne ekonomske sankcije protiv Rusije, i njihova žestina, pogodiće i globalnu ekonomiju. Ono što gledamo su tektonske promjene koje radikalno preoblikuju ekonomske, političke i vojne odnose, prvenstveno u Evropi.\n10. TRŽIŠTE „VEČNE MLADOSTI“ – STARTAP KOJI ULAŽE U NOBELOVCE: Mladi žude za bogatstvom, a bogati za mladošću\nDa je i nauka veliki posao pokazuje biotehnološki startap „Altos lab“ koji u potragu za večitom mladošću kreće sa tri milijarde dolara.\n12. GENERALNI DIREKTORI U SRBIJI I SVETU O EKONOMSKOM OPORAVKU: Promena težišta\nNajveći broj poslovnih lidera u svetu i u Srbiji je uveren da će se poboljšati ekonomske prilike u ovoj godini, a slično percipiraju i najveće pretnje po poslovanje, pokazuje najnovije PwC istraživanje. Rezultati studije potvrđuju da sada najvažniji postaju ljudi, naša zajednica i životna sredina.\n14. MARJANA DAVIDOVIĆ, GENERALNA DIREKTORKA KOMPANIJE NESTLÉ ZA SRBIJU, CRNU GORU I SEVERNU MAKEDONIJU: Uskoro će zamena za meso proizvedena u Srbiji osvajati strana tržišta\nKompanija Nestlé je prošle godine na globalnom nivou prodala vegeterijanske i veganske hrane u vrednosti od 860 miliona dolara, a sada takvu proizvodnju pokreće u novoj fabrici u Surčinu. Sirovine za proizvodnju, a prvenstveno soju, pretežno će nabavljati u Srbiji, dok će najveći deo proizvodnje izvoziti u evropske zemlje, najavljuje u razgovoru za B&F Marjana Davidović, generalna direktorka kompanije Nestlé za Srbiju, Crnu Goru i Severnu Makedoniju.\n18. GORDANA DOJČINOVIĆ MANIĆ, UNIJAPAK: Za modernizaciju uvek mora da bude novca\nPorodično preduzeće Unijapak je počelo kao proizvođač kesica za šećer, a danas isporučuje na domaće i strana tržišta preko 150 praškastih i zrnastih prehrambenih proizvoda. Jedno od ključnih pravila ovog preduzeća iz Niša je da za modernizaciju uvek mora biti novca, a ono što ga dodatno izdvaja je porodični konsenzus da se u javnosti ne ruži konkurencija, niti hvališe humanitarnim akcijama.\n20. RECEPT ZA USPEH IZ „SKROZ DOBRE PEKARE“ Morate uvek biti skroz dobri\n„Skroz dobra pekara“ je od nekadašnje male trgovine na Karaburmi izrasla u najveći maloprodajni lanac u Srbiji u svojoj delatnosti. Danas imaju 80 maloprodajnih objekata u 25 gradova, gde njihove proizvode svakodnevno kupuje svaki stoti stanovnik Srbije. Ovaj maloprodajni lanac, koji je potpuno promenio standarde u svojoj industriji, izuzetno dobro posluje i u pandemiji. Prošle godine su počeli da izvoze svoje proizvode na tržište EU, a uskoro će ih biti i u Ruskoj Federaciji i okolnim državama.\n22. MARKO PETKOVIĆ, PEAKSEL: Gejming je kao filmska industrija, samo teži\nNiška kompanija Peaksel je tokom decenije postojanja objavila 300 mobilnih igrica i aplikacija za Android i iOs, a sa današnjih 60 zaposlenih i Guglom kao ključnim partnerom predstavljaju jednog od lidera u domaćoj gejming industriji. Osnivač i vlasnik Marko Petković kaže da je tokom preduzetničke karijere naučio dve važne lekcije: da ništa ne treba raditi na silu, kao i da je ključ zdravog poslovanja u diversifikaciji rizika.\n24. STRAH OD INFLACIJE: Novi nevidljivi neprijatelj pred vratima\nTaman kada je izgledalo da će odgovor centralnih banaka na rastuću inflaciju, u prvom redu Fed-a, biti centralno ekonomsko pitanje u tekućoj godini, napad Rusije na Ukrajinu sve ostalo je bacio u drugi plan. Rusko-ukrajinski sukob dodatno će raspiriti inflaciona očekivanja, a eventualno veće povlačenje stranog kapitala iz Istočne Evrope ne bi zaobišlo ni našu zemlju. Stabilnosti javnih finansija neće doprineti ni populističke mere koje su se umnožile u predizbornom periodu. Stoga, očekivanja NBS-a da će se inflacija krajem godine kretati u rasponu 3,5-4,0 odsto deluju kao prilično optimistički scenario, a sa nedavnom eskalacijom geopolitičkih rizika gotovo neostvarivo.\n28. PORESKI TRETMAN STICANJA IMOVINE IZ PROCESA RESTITUCIJE: Dažbine na vraćena dobra\nSrbija je u januaru ove godine prvi put emitovala državne obveznice radi izmirenja obaveza po osnovu obeštećenja za oduzetu imovinu, a krajem marta će biti isplaćena akontacija u novcu starim vlasnicima. Šta propisuju važeći zakoni o oporezivanju imovine koja je stečena iz procesa restitucije?\n30. ULAGANJA U INTERNET: Telekomi protiv „big teh“ družine\nNajveće telekomunikacione kompanije u Evropi žale se na stalni pad profitabilnosti zbog velikih ulaganja u internet i skromnih naknada za korišćenje mreže, koju su preplavili sadržaji „big-teh“ kompanija. Izuzev Deutsche Telekoma, telekom operateri Orange, Telefonica i Vodafone su doživeli pad cena akcija u poslednjih pet godina. Nasuprot njima, velike tehnološke kompanije koje ne učestvuju u finansiranju internet infrastrukture doživele su pravi bum na berzama, naročito tokom 2021. godine, a njihove kapitalizacije su neuporedivo veće nego kapitalizacije pomenutih telekoma, čak i do preko deset puta.\nTemat – Zamke sve većeg socijalnog jaza\n32. PANDEMIJA EKONOMSKE NEJEDNAKOSTI U SVETU: Imati i nemati\nPandemija nije podjednako pogodila svakoga. Neki su ostali bez posla, ušteđevine i krova nad glavom, dok su drugi uvećali svoje bogatstvo za desetine milijardi dolara. U prosjeku, znači, svi smo profitirali, što bi rekli statističari.\n36. GLAVNI RIZICI ZA POVEĆANJE NEJEDNAKOSTI U SRBIJI: Zemlja radnika bez radničkih prava\nTrenutno, petina najbogatijih građana EU ima pet puta veći dohodak od petine najsiromašnijih, a u Srbiji je ta razlika 6,5 puta. Jedan od glavnih izvora nejednakosti kod nas je jako veliki udeo loše plaćenih poslova i praksa da se cela ili veći deo zarade isplaćuje „na crno“, što obesmišljava i povećanja minimalne zarade. Srbija se na međunarodnim listama kotira i kao zemlja u kojoj se sistemski ugrožavaju prava radnika, a nije visoko ocenjen ni domet socijalne zaštite.\n38. NERAVNOMERAN OPORAVAK PRIVREDE: Ista meta, ali ne i odstojanje\nAktuelna pandemija je nekim delatnostima donela veliki boljitak, neke su se brzo prilagodile i nisu knjižile značajnije gubitke, ali ima i onih koje će se kad prođe kriza dugo oporavljati. Male i velike firme, kao i domaće i inostrane, nisu delile isti sudbinu i na različite načine su se suočavale sa novim uslovima poslovanja i borile da opstanu na tržištu. Te nejednakosti država nije uspela da „ispegla“ svojim paketima pomoći i od nje privrednici koji su najviše pogođeni i dalje očekuju određene povlastice i podsticaje.\n40. JAČANJE REGIONALNIH RAZLIKA U SRBIJI: Virus beogradizacije\n44. UTICAJ PANDEMIJE NA RAST NEJEDNAKOSTI U POTROŠNJI: Plići džepovi se brže prazne\nU Srbiji 10% najsiromašnijih ljudi troši 50% svojih prihoda na hranu, dok 10% najbogatijih troši 28%, što je gotovo upola manje. Ipak, da je pred našom zemljom svetla budućnost, pokazuje sastav minimalne potrošačke korpe za tročlanu porodicu, u kojoj su predviđeni mesečni troškovi za restorane preko dva puta veći od troškova za obrazovanje.\n46. DOSTUPNOST ZDRAVSTVA I OBRAZOVANJA: Koliko para, toliko zdravlja i znanja\nIako su obrazovanje i zdravstvo u našoj zemlji deklarativno besplatni, često imamo utisak da kroz poreze plaćamo više od onoga što dobijamo. To postaje još vidljivije kada vam zdravlje zavisi od toga da li imate novca za privatnog lekara, jer kod državnog čekate mesecima, pa čak i godinama. Ili kada krajem avgusta pola plate potrošite na račune a drugu polovinu za školske udžbenike, pa vam jedino preostaje da berete pečurke po obližnjoj šumi kako biste se prehranili. Pod uslovom da šumu nije izbetonirao neki kreativni investitor.\n48. SOCIJALNE RAZLIKE MEĐU PENZIONERIMA: Daleko je Robin Hud\nPenzijski fond ne može čak ni u vreme korona krize da preuzme ulogu socijalnih službi kako bi se umanjila socijalna nejednakost među penzionerima, saglasni su ekonomisti. U Srbiji ima najviše onih sa penzijama ispod prosečne koja od ove godine iznosi 30.987 dinara, dok je najviša penzija devet puta veća od najniže. Iako bi penzioneri na „minimalcu“ voleli da što pre preskoče tu granicu i da se smanji raspon penzija koji je među najvećima u Evropi, nema te čarobne formule koja bi ih zadovoljila a da ne uruši postojeći penzijski sistem.\n50. FERNANDO FRANCIS, NOVINAR I FOTOGRAF: Čini mi se da su ljudi ovde srećniji nego što su toga svesni\nFernando Francis je dete kubanskog diplomate i Kolumbijke koji su oboje poreklom iz Palestine. Budući da dobro govori arapski jezik, godinama je radio kao ratni izveštač na Bliskom Istoku, posle čega je stekao australijsko državljanstvo i nastavio da se bavi novinarstvom u toj zemlji. Ali, kada je došlo vreme da izabere gde će se skućiti, na iznenađenje svojih prijatelja, odlučio se za Vrčin, gde sada vodi miran život, brinući o kući i okućnici, i uživajući u sitnim zadovoljstvima poput pravljenja džema. Zahvaljujući supruzi, koja je srpskog porekla, upoznao je našu zemlju i zaljubio se u nju. Redovno putuje i fotografiše po Srbiji, izlaže slike pejzaža, crkvi i – onoga što najviše voli – nasmejanih ljudi.\n54. NAJBOLJI DOMAĆI PREDUZETNICI O POSLOVNOJ KLIMI: Barometar promena\nSpremnost domaćih preduzetnika da se izbore sa tržišnim poremećajima u celom svetu najbolje potvrđuju podaci da više od 70% njih nastavlja sa ulaganjima, preko polovine namerava da uposli više radnika za stalno, a čak 88% planira da na različite načine inovira poslovanje, pokazuje najnoviji EY Preduzetnički barometar, koji već šest godina zaredom prati poslovanje najboljih preduzetnika u Srbiji.\n56. NEVOLJE RADNIKA NEKADAŠNJIH DRUŠTVENIH FIRMI U NIŠU: „Doživotni“ protest zbog zaostalih plata\nNeisplaćene plate u nekadašnjim industrijskim gigantima u Nišu, razlog su što njihovi bivši radnici protestuju skoro trinaest godina. Procenjuje se da oko 7.000 radnika nije dobilo zarade u ukupnom iznosu od oko 2,5 milijarde dinara. U međuvremenu su mnogi izgubili bitku sa godinama, bolešću ili sa sudskim izvršiteljima, čekajući da država ispuni obećanje da će ovaj problem rešiti „po hitnom postupku“.\n60. KOLIKO KOŠTA SPASAVANJE LJUDSKIH ŽIVOTA U PRIRODI: Konopac sa rokom trajanja\nPotpuno prazan kvalitetan medicinski ranac košta 70 evra. Sa svom potrebnom medicinskom opremom oko 4.000 evra. U trenutku heliospasavanja, spasilac je na sebi imao samo „ličnu opremu“ u vrednosti od oko 4.000 evra. Virus korona „doneo“ je i 30 odsto veće cene spasilačke opreme, a vreme isporuke više niko ne želi da garantuje.\n62. CRNO TRŽIŠTE AUTO DELOVA: Cirkularno podzemlje\nPoremećaji na tržištu automobila toliko su uvećali krađe auto delova u svetu, da su one dostigle srazmere organizovanog kriminala. Najnoviji trend je krađa volana zbog deficita vazdušnih jastuka, ali se najviše kradu katalizatori radi recikliranja plemenitih metala čije cene vrtoglavo rastu na berzama. Lopovi u Srbiji su najnovija tržišna kretanja dočekali spremni i sa pozamašnim iskustvom u primeni „cirkularne ekonomije“.\n64. MILJAN TEKIĆ, TENDERLY: Želimo da blokčejn bude dostupan svima\nČetvorica osnivača kompanije Tenderly, dobro uigrani još od srednjoškolskih dana, uspela su da startap sa proizvodom za blokčejn zajednicu pretvore u kompaniju sa platformom koju koriste neki od najjačih igrača u toj branši. Miljan Tekić, operativni direktor u ovoj kompaniji poručuje da im je cilj da blokčejn tehnologija postane dostupnija, korisnija i pristupačnija, za šta već imaju podršku nekih od najpoznatijih investitora na svetu.\n66. PREDSTOJEĆE LEDENO DOBA: Otkazana sezona smrzavanja planete\nAstronomi predviđaju da će u ovoj deceniji snabdevanje naše planete Sunčevom toplotom ponovo opasti do nivoa koji je krajem 17. veka uzrokovao „mini“ ledeno doba i masovnu glad u Evropi. Ali nova sezona smrzavanja Zemlje se po svoj prilici otkazuje i to ne zbog korone, već zbog posledica globalnog zagrevanja. Ironično, klimatske promene su naše najveće oružje protiv leda iz svemira, jer ako bi svi gasovi staklene bašte odjednom nestali iz atmosfere, prosečna temperatura planete bi sa sadašnjih 15 pala na čak minus 18 stepeni.\n68. NOVOSAĐANKA KOJA SVAKU IDEJU MOŽE DA PRETOČI U ORIGAMI FIGURU: Geometrija kao umetnost\nJelena Ilić, arhitekta iz Novog Sada, prva je u Srbiji pokrenula originalan posao sa origami figurama i brend „Paper Storm“ koji se rodio iz ljubavi prema geometriji. U svom „papirnom ateljeu“ spaja umetnost i tehnologiju da bi od papira pravila skulpture, kostime, ukrase i brojne druge predmete, a njen najzahtevniji projekat do sada je skulptura robota koje je montiran na plafonu jednog beogradskog salona. Njena najveća želja u ovom trenutku je da napravi samostalnu izložbu na osnovu najpoznatije japanske priče – o hiljadu ždralova i jednoj želji.\n70. NIŠLIJA KOJI STOPIRA DUŽE OD POLA VEKA: Svrbi me palac da opet izađem na put\nDragan Aranđelović Arči ove godine će obeležiti 51 godinu stoperskog staža, tokom kojeg je uzduž i popreko prošao bivšu Jugoslaviju i skoro čitavu Evropu. Najpoznatiji i najstariji auto-stoper iz Niša svoja putovanja je opisao u knjizi „Kako sam auto-stopom stigao do Ginisa“. Ovih dana priprema i drugo izdanje knjige koje će dopuniti još nekim zanimljivostima sa putovanja, dok ponovo ne krene na put, čim se smiri pandemija.\n72. SRBIJA U SREDNJOVEKOVNIM VITEŠKIM ROMANIMA: Samo Sicilijanac Srbe spasava\nViteški romani su bili veoma popularni u srednjovekovnoj Srbiji, ali je i srpska država bila dovoljno daleka i egzotična za čitaoce na zapadu Evrope, da bi se koristila za viteške podvige književnih junaka. Tako je jedan italijanski pisac poslao svog izmišljenog viteza sa Sicilije u Rašku, da poput „ričućeg lava“ spasava srpskog kralja i njegove podanike.\n76. POLJOPRIVREDNICI NA DRUŠTVENIM MREŽAMA: Selo u globalnom selu\n78. KOMUNISTIČKA PARTIJA SAD: Još nije umrla, a ka’ će ne znamo\nKomunistička partija SAD je donela odluku da će se ponovo aktivirati na političkoj sceni, kandidovanjem svojih predstavnika u američkim izborima nakon više od trideset godina pauze. Malo ko u Americi ovakve najave shvata ozbiljno, imajući u vidu da je posle celog veka od nastanka komunističke partije u najvećoj kapitalističkoj imperiji, preobraćanje Amerikanaca u „crvene“ bio i ostao Sizifov posao.\n80. SOCIJALNE RAZLIKE U MEĐURATNOM BEOGRADU: Čatrlja, čatrlja, čatrlja… pa onda palata!\nTačno je da je u međuratnom Beogradu živeo čovek koji je bio na listi deset najbogatijih ljudi u Evropi toga vremena. Ali bogati su činili svega 10% radno sposobnog stanovništva u prestonici Kraljevine Jugoslavije, dok je sve ostalo bila sirotinja koja se delila na oskudne, siromašne i bedne.\n17. marta 2022. 0 komentar\nI u Srbiji se gaji šafran\nby bifadmin 15. februara 2022.\nIako je većini nas prva asocijacija na šafran Iran, jer se u njemu proizvodi 90 odsto ukupne količine ovog začina na svetu, i Srbija od pre nekoliko godina može da se pohvali proizvodnjom ove biljke.\nŠafran je inače poznat kao najskuplji začin na svetu, zato što je njegova proizvodnja veoma zahtevna. Primera radi, za kilogram ovog začina potrebno je prikupiti 150.000 do 250.000 hiljada cvetova krokusa, i to uglavnom ručno. Možda je baš zato Iran najpoznatiji proizvođač šafrana, zbog adekvatnog zemljišta za uzgoj ove poljoprivredne kulture ali i jeftine radne snage.\nMeđutim, on se može uspešno gajiti i u Srbiji. Tako bar piše na sajtu prvih domaćih proizvođača ovog začina pod nazivom „Prvi srpski šafran“, porodice Mladenović. Oni su svoju proizvodnju zasnovali 2017. godine i od tada su u svoj asortiman osim samog začina, uveli još neke proizvode, poput meda sa šafranom ili čaja od šafrana.\nMladenovići kažu da ova biljka zahteva zemljište i klimu sličnu onoj koja je potrebna za uzgoj vinove loze. Zato su zasade digli u ataru sela Tamnič, trideset kilometara od Negotina. I kod njih se, kao i u Iranu, ova biljka bere potpuno ručno. Šta više, celokupna obrada zemlje je bez primene ikakvih hemijskih preparata, a parcela na kojoj se nalazi zasad godinama nije obrađivana. Ovakav način uzgja i sertifikovane sadnice garantuju kvalitet, smatraju oni. Ali, kako naći kupce u zemlji u kojoj šafran nije često na trpezi? Edukacijom stanovništva, nadaju se Mladenovići.\n„Šafran je začin jakog i prijatnog mirisa, kao i ukusa. Veoma mala količina je dovoljna da da izuzetnu aromu svakom jelu. Jedan gram šafrana je sasvim dovoljan za pedesetak tanjira“, kaže za Agrosmart Ivan Mladenović, jedan od mlađih učesnika u ovom porodičnom biznisu.\n15. februara 2022. 0 komentar\nPoljoprivreda otpornija na koronu nego na sušu: Rekordni izvoznik rekordno poskupljuje u lokalu\nby bifadmin 13. decembra 2021.\nPoljoprivreda u Srbiji je, uprkos ekonomskoj „suši“ koju je izazvala korona, prošle godine bila rodna. Prema podacima Republičkog zavoda za statistiku (RZS), poljoprivreda je svoj udeo u bruto domaćem proizvodu (BDP) povećala sa 6% u 2019. na 7% u 2020. godini.\nAnalizirajući prošlogodišnje poslovanje u ovoj industriji, agrarni analitičar Vojislav Stanković navodi da je poljoprivredna proizvodnja porasla za 4,6%, dostigavši vrednost od 5,81milijardi dolara. Ratarstvo i povrtarstvo su činili čak četiri petine ukupnog obima proizvodnje, sa učešćem od skoro 55% u ostvarenoj vrednosti.\nVrednost ukupne biljne proizvodnje je porasla za gotovo 7%, na 3,94 milijarde dolara, a najveći udeo je imalo žito sa 1,83 milijarde dolara i potom voće sa 693 miliona dolara. Ove dve poljoprivredne kulture su zajedno sa industrijskim biljem zabeležile rast proizvodnje, krmno bilje je ostalo na sličnom nivou kao i 2019. godine, dok je proizvodnja povrća sa ukupnom vrednošću od 470 miliona dolara opala za 1,2%. Pad je imalo i vinogradarstvo, i to za 1,5%, koje sa učešćem od 1,6%, odnosno 63 miliona dolara ima i najmanji udeo u ukupnoj vrednosti biljne proizvodnje.\nI pored krize koja već godinama potresa domaće stočarstvo, ono je prošle godine dostiglo vrednost od 1,88 milijardi dolara, pri čemu je više od dve petine ukupne vrednosti ostvarilo govedarstvo. Na drugom mestu je uzgoj svinja, koji je prethodne godine rastao kao i uzgoj živine, nasuprot padu u govedarstvu, ovčarstvu i pčelarstvu. Potonje je imalo i najveći pad, budući da je proizvodnja pčelarskih proizvoda opala skoro za trećinu.\nSrbija je prošle godine postigla rekordan rast izvoza poljoprivrednih proizvoda od 14,4%, sa ukupnom vrednošću od 4,15 milijardi dolara, dok je uvoz bio skoro upola manji. Ostvareni suficit je bio veći za 312,7 miliona dolara, odnosno porastao je za petinu u poređenju sa 2019. godinom. U izvozu su preovlađivale žitarice, voće i povrće, a najveću pojedinačnu vrednost su dostigli kukuruz i smrznute maline. Najviše se izvozilo iz Vojvodine, a potom iz Beogradskog regiona, a najmanje iz južne i istočne Srbije. Prošle godine smo najviše uvozili takođe voće i povrće, a zatim kafu, čaj, kakao i začine, pri čemu su i u uvozu prednjačili Beogradski region i za njim Vojvodina.\nStradao kukuruz, izneverile i šljive\nZa razliku od prošle, ove godine je mnoge useve uništila suša usled izrazito visokih temperatura, a prema trenutnim prognozama najveću štetu među ratarskim proizvodima su pretrpeli kukuruz i soja. U Udruženju za unapređenje proizvodnje žitarica i uljarica „Žita Srbije“ predviđaju da će ovogodišnji rod kukuruza biti za 27 do 30% manji u poređenju sa prošlogodišnjih rekordnih osam miliona tona, kada je prinos iznosio 8,1 tonu po hektaru. Očekivani prosečan prinos kukuruza biće 5,9 tona po hektaru, pa će ukupan rod pasti na manje od šest miliona tona, a izvoz na oko 1,6 miliona tona.\nKada se radi o soji, koja je zasejana na oko 250.000 hektara, iz „Žita Srbije“ iznose prognoze da će prinos zbog suše biti smanjen sa prosečnih tri na 2,2 tone po hektaru, te da će za razliku od prošlogodišnjih 732.000 tona, ukupna proizvodnja soje biti manja za preko 200.000 tona. Bez obzira na slabiji rod, biće dovoljno sojinog zrna za domaće potrebe, dok će za izvoz ostati oko 150.000 tona.\nPrema procenama koje iznosi RZS, proizvedene količine kukuruza i soje će za preko petine biti manje u poređenju sa prethodnom godinom, jednocifreni pad će imati suncokret, višnja i grožđe, a loša vest za ljubitelje domaće rakije je podatak da je negativni rekorder šljiva, sa padom od preko 29%. Zato je maline proizvedeno za 10% više nego prethodne godine, zdrav život obećava i veća proizvodnja jabuka, dok se država može nadati prilivu deviza od pšenice sa uvećanjem proizvodnje za više od 23%.\nIzvozimo malinu, uvozimo malinu\nMada trenutne prognoze sugerišu da ova godina za poljoprivredu neće biti jednako uspešna kao prethodna, iz Privredne komore Srbije (PKS) saopštavaju da je u prvih šest meseci tekuće godine, Srbija zabeležila izvoz u poljoprivredi i prehrambenoj industriji vredan 1,98 milijardi evra, što je za 13,6% više u odnosu na rekordnu 2020. godinu. Najzastupljeniji poljoprivredni proizvodi u izvozu su žitarice sa učešćem od 26,8%, a slede voće i povrće sa 22%. Kada je reč o ostvarenoj vrednosti, i dalje prednjači upravo kukuruz sa 298,9 miliona evra, smrznute maline sa 137,4 miliona evra i pšenica sa 91,1 miliona evra.\nUvoz je vredeo blizu 1,12 milijardi evra, što je za 8,4% više u odnosu na prvih šest meseci 2020. godine, a najzastupljenije su bile žitarice i potom voće i povrće, pri čemu smo dali najviše novca za uvoz banana, čak 35,1 miliona evra. Ostvaren je suficit u spoljnotrgovinskoj razmeni poljoprivredno-prehrambenih proizvoda za šest meseci ove godine od 859,4 miliona evra, što je povećanje od 21,1% u odnosu na prvu polovinu 2020. godine.\nNajznačajniji spoljnotrgovinski partneri Srbije u ovogodišnjem izvozu su zemlje EU sa učešćem u izvozu od 55,8% (1,1 milijardi evra), potom zemlje CEFTA regiona sa 22,7% (448,8 miliona evra) i Rusija sa 7,8% (153,6 miliona evra). U odnosu na isti period 2020. godine, vrednost izvoza u zemlje EU povećana je za 27%, u Rusiju za 14,8 procenata, a u CEFTA zemlje za 6,6%. U Evropsku uniju smo najviše izvozili kukuruz, pšenicu, beli šećer, ječam, maline i soju, dok smo u CEFTA region od poljoprivrednih kultura najviše izvozili kukuruz i pšenicu.\nVrednost uvoza iz zemalja EU tokom prvih šest meseci ove godine iznosila je 748,8 miliona evra, što čini 67,2% ukupnog uvoza, sledi CEFTA region sa 96,3 miliona evra uvoza i učešćem od 8,6% i Rusija sa 45,1 miliona evra i učešćem uvoza od četiri procenta. U odnosu na posmatrani period 2020. godine, vrednost uvoza iz zemalja EU je povećana za 11,4%, dok je iz Rusije smanjena za 21,1%.\nIz zemalja EU, od poljoprivrednih proizvoda smo najviše uvozili meso domaćih svinja, a iz zemalja CEFTA regiona paradajz i verovali ili ne – maline, izvozni proizvod kojim se dičimo.\nNeće se usrećiti ni vegani, ni mesoljupci\nManje su optimistični zvanični podaci koji se tiču džepa domaćih potrošača, budući da su poljoprivredni proizvodi na domaćem tržištu tokom godinu dana poskupeli skoro za četvrtinu, odnosno 24%. Kako navodi RZS, najviše je poskupelo voće, za 58,5%, potom povrće za 29%, slede ulja i masti sa skokom cene od 19% i meso koje je za godinu dana poskupelo za 9,4%. Posmatrano po glavnim grupama proizvoda, od septembra prošle do septembra ove godine, najveći uticaj na rast cena zabeležen je u grupama: stoka i živina (11,3%), industrijsko bilje (42,9%), žita (24,6%) i voće (58,5%).\nKao glavni razlog za ovako drastično poskupljenje voća, stručnjaci navode značajan pad prinosa zbog izrazite suše, uz istovremeno povećanje troškova proizvodnje, pre svega goriva i pesticida. Poskupljenu doprinosi i to što ima previše učesnika u lancu do krajnjeg potrošača, u kojem svi očekuju veliku zaradu. Isti problemi su prisutni i u formiranju cene povrća, s tim što je ovaj vid poljoprivredne proizvodnje daleko slabije zastupljen u Srbiji, jer je manje rentabilan na usitnjenim parcelama kakve preovlađuju u primarnoj proizvodnji i traži veće angažovanje radne snage, koje i inače nema dovoljno na selu. Uz to, i voće i povrće imaju kratak rok trajanja na tržištu, pa se zbog toga svaki podbačaj u prinosima najviše oseti upravo na prodajnoj ceni.\nKada je reč o mesu, na rast cena je najviše uticalo poskupljenje hrane za stoku, koje je pak uzrokovano poskupljenjem sirovina za ovu vrstu proizvodnje. Stručnjaci tvrde da u prethodnih nekoliko decenija nikada nije zabeležen takav skok cena kukuruza i soje kao u poslednjih godinu dana.\n13. decembra 2021. 0 komentar


Roj Kin u neverici, šta to rade fudbaleri Junajteda i Liverpula pred "rat"? - Sportske.net\nIrac se razočarao.\nPL - Liverpul se provukao u Mančesteru, VAR će podići veliku frku!PL - Liverpul se provukao u Mančesteru, VAR će podići veliku frku!Junajted vodi u velikom derbiju, VAR na strani domaćina!Junajted vodi u velikom derbiju, VAR na strani domaćina!Može li Klop da uruči otkaz još jednom treneru Junajteda?! (SASTAVI)\nVečeras je odigran jedan od najvećih derbija Evrope a zasigurno i najveća utakmica kada je u pitanju Ostrvo. Mančester Junajted i Liverpul su remizirali na "Old Trafordu" rezultatom 1:1 strelci su bili Rašford i Adam Lalana.\nNaravno Skaj Sport je imao svoju ekipu za ovakvu utakmicu, u svom studiju su imali analitičare poput Roja Kina i Žoze Murinja. Nekadašnji kapiten "crvenih đavola" je imao opasku na ponašanje igrača pred ulaskom na teren.\n"Na toj utakmici ideš u rat, a oni se grle u ljube. Neka pričaju posle utakmice. Ma, ne moraju ni tada...", izjavio je nekadašnji lider kluba sa "Old Traforda".\nDeluje da je veliko englesko rivalsto "omekšalo" od odlaska Kina i sličnih mu "ratnika".


Izvor: B92, Beta, Tanjug utorak, 31.05.2011. | 07:07 -> 18:36\nPripadnici žandarmerije, sa fantomkama, bliokirali su u 16.05 èasova saobraæaj ispred zgrade Specijalnog suda. U dvorište je ušlo pet džipova i jedna "marica".\nÈetrdeset minuta kasnije, ta kolona vozila krenula je ka aerodromu "Nikola Tesla". Policijske snage su se u tom trenutku nalazile na Gazeli i autoputu. Put prema Aerodromu je bio blokiran.\nU momentu kada je ministarka Maloviæ objavila da je potpisala odluku o izruèenju Ratka Mladiæa Haškom tribunalu, iz Specijalnog suda krenula je još jedna kolona vozila koja se uputila ka Autokomandi.\nOko 15 sati Mladiæu je u posetu došla supruga Bosiljka, njegova sestra i snaha, u pratnji zasad nepoznatog èoveka koji je nosio veliki kofer.\nUpitan šta je u koferu on je odgovorio da je unutra "sve što treba èoveku koji je u privoru".\nBranilac haškog optuženika Ratka Mladiæa, advokat Miloš Šaljiæ, izašao je nešto pre 16 èasova iz zgrade Specijalnog suda i izjavio da je skratio posetu, kako bi Mladiæa mogle da obiðu supruga i sestra.\nŠaljiæ je novinarima ispred zgrade Specijalnog suda rekao da se Mladiæ oseæa veoma loše i da bi uskoro trebalo da bude podvrgnut "nekom snimanju".\nMladiæ je danas sasušan i u procesu koji se vodi protiv njegove supruge protiv nezakonikot držanja oružja. Kako kaže Mladiæev advokat Miloš Šaljiæ, Mladiæ je potvrdio da je oružje njegovo.\nNa pitanje kako je Mladiæ reagovao na odluku sudskog veæa kojom se odbija žalba na rešenje o izruèenju Haškom tribunalu, Šaljiæ je rekao da Mladiæ nije primio rešenje i da "neæe ništa da primi".\nKrivièno vanpretresno veæe Odeljenja za ratne zloèine u Beogradu odbilo je kao neosnovanu žalbu branioca Ratka Mladiæa. Izruèenje u narednih nekoliko sati.\nVeæe je potvrdilo rešenje o ispunjenosti uslova za Mladiæevo izruèenje Haškom tribunalu, izjavila je Tanjugu portparol suda Dušica Ristiæ.\nPosle potpisa ministarke, steæi æe se svi procesni uslovi za Mladiæevo izruèenje Tribunalu u Hagu, ali æe taèno vreme izruèenja biti èuvano u tajnosti iz bezbednosnih razloga.\nTužilac za ratne zloèine Vladimir Vukèeviæ rekao je za AP da æe Ratko Mladiæ biti izruèen što je pre moguæe.\nVreme izruèenja zavisi od toga kada æe ministarka pravde Srbije Snežana Maloviæ potpisati rešenje o izruèenju Tribunalu u Hagu, ali se oèekuje da æe to biti uraðeno uskoro, rekao je Vukèeviæ.\nTransport Ratka Mladiæa u Hag sprovešæe pripadnici policije pod jakim merama obezbeðenja.\nRešenje o ispunjenosti uslova za izruèenje Mladiæa u petak je doneo istražni sudija Odeljenja za ratne zloèine Višeg suda u Beogradu.\nBruno Vekariæ je nešto ranije danas za B92 istakao da æe Tužilaštvo preložiti odbijanje.\nOn je jutros u Kažiprstu B92 rekao da bi Ratko Mladiæ tribunalu u Hagu mogao da bude izruèen najkasnije za tri dana.\nAdvokat žalbu poslao u ponedeljak, poštom\nAdvokat Miloš Šaljiæ oèekuje da æe od utorka njegov klijent Ratko Mladiæ biti izruèen Haškom tribunalu, a žalbu je poslao juèe po podne.\nŠaljiæ je rekao da je u žalbi naveo da se Mladiæu ne može suditi zbog bolesti, kao i da iz tog razloga ne bi trebalo ni da bude izruèen Haškom tribunalu. Sudsko veæe ima rok od tri dana da se izjasni o žalbi. Kada žalba stigne u sud, što bi najranije moglo da se dogodi danas, o njoj æe odluèivati troèlano sudsko veæe.\nUkoliko sudsko veæe odbije žalbu, rešenje o izruèenju æe postati pravosnažno i biæe prosleðeno na potvrdu ministarki pravde Snežani Maloviæ, koja æe dati konaènu reè o izruèenju Mladiæa Tribunalu u Hagu.\nMladiæev advokat Miloš Šaljiæ je precizirao da se žalbeni navodi odnose na to da se ne može, kako je rekao, izruèiti èovek koji nije u stanju da iznese odbranu, kao i da preživi transport do Haga.\n"Mladiæ je èovek koji u ovom trenutku nije sposoban ni za kakav postupak, èak ni za mnogo bezazleniji kao što je ovaj koji ga oèekuje. On nema moguænost da pruži nikakvu odbranu zbog psihièkog stanja u kom se nalazi. U takvom stanju on ne može da se brine o svojim interesima, ne može da shvati znaèaj onoga za šta se tereti", kazao je Šaljiæ.\nInaèe, kako saznaje B92, Mladiæevi advokati razmišljaju da se kao svedok u Haškom tribunalu pojavi ministar zdravlja Zoran Stankoviæ i to kao patolog.\nŠaljiæ nije mogao da precizira kako Stankoviæ može da pomogne Mladiæu u odbrani, pošto je veæ najavio da bi voleo da ima kao svedoke mnoge predstavnike tadašnje amerièke administraicje.\n"Kada on poène da nabraja, to je ogroman dijapazon razlièitih liènosti. Ja sam ponešto švrljao, jer on meni više - 'Piši, piši'. Da ne bih propustio njegove misli, ja sam pisao, ali sve nisam mogao ni da uhvatim. Zoran Stankoviæ je bio kod njega pre dva dana, kao njegov poznanik, prijatelj, koji ga je nekada leèio dok je bio naèelnik na VMA", rekao je Mladiæev advokat.\nAdvokat Šaljiæ je rekao i da æe biti jedan od pravnih zastupnika Ratka Mladiæa pred Haškim tribunalom.\n"Ja æu zajedno s Mladiæem iæi u Hag. O drugim advokatima se još razgovara, ali je sigurno da æe to biti advokati koji su veæ branili druge optužene u Haškom tribunalu", rekao je Šaljiæ.\nOn nije hteo da govori o konkretnim imenima ljudi koji bi zastupali Mladiæevu odbranu u Hagu.\nMladiæa su i u ponedeljak po podne, pored supruge i sina, posetili snaha i unuci u pritvorskoj jedinici Specijalnog suda u Beogradu.\nAdvokat je ponovo izrazio zabrinutost da æe Mladiæ doèekati živ suðenje u Hagu.\nMladiæevo zdravstveno stanje je i dalje nepromenjeno, rekao je advokat, i dodao da je posle vrlo emotivnog susreta sa unucima ponovo poèeo da prièa o poseti æerkinom i majèinom grobu.


Danijeli Gvozdenović potrebna pomoć za liječenje u Grčkoj - UGLJEVIK.INFO\nDanijeli Gvozdenović potrebna pomoć za liječenje u Grčkoj\nBratunac – Dvadesetčetvorogodišnjoj Danijeli Gvozdenović iz Bratunca potrebna je pomoć od 20.000 evra za nastavak liječenja u Grčkoj, a novac je neophodno obezbijediti u narednih 15 dana.\nU akciju prikupljanja pomoći za ovu djevojku uključili su se mnogi građani, posebno mladi iz Bratunca, nastojeći na razne načine da prikupe novac za nastavak njenog liječenja.\nDanijela je prošle godine završila Pedagoški fakultet u Bijeljini, a u januaru ove godine saznala je da je oboljela od karcinoma i započela je liječenje u Sremskoj Kamenici. Nakon hemoterapija, 2. novembra je prebačena u Beograd gdje je operisana, ali je potrebno da nastavi liječenje u Atini.\nLokalni portal “Despotovina”, te klubovi i udruženja građana kao i brojni privatnici poveli su akcije prikupljanja sredstava za Danijelu.\nKutije za prikupljanje novca postavljene su u skoro svim kafićima i brojnim trgovačkim radnjama u Bratuncu i susjednoj Srebrenici.\nDom kulture i bend “Infuzija” sinoć su organizovali humanitarni muzički koncert i prihod od ulaznica namijenjen je za liječenje ove djevojke.\nU Domu kulture su postavljene kutije za sakupljanje novca prilikom održavanja svih kulturnih sadražaja narednih dana u ovom objektu.\nZa srijedu je najavljeno humanitarno veče akustične muzike koje će organizovati kafić “Frends” sa lokalnom grupom “Gnjev anđela”, a biće odigrana i košarkaška utakmica između domaćeg “Bratunca” i sarajevske “Bosne” i od prodatih ulaznica polovina prihoda biće uplaćena za liječenje Gvozdenovićeve.\nUtakmica se organizuje pod geslom “Igrajmo za Danijelu”. Pripremaju se još mnoge lokalne akcije prikupljanja sredstava za liječenje, a u aktivnostima prednjače mladi pokazujući humanost i solidarnost.\nPorodica oboljele učiteljice zahvaljuje se svima koji nastoje pomoći Danijeli da se izbori sa opakom bolešću i pozivaju sve plemenite ljude koji su u mogućnosti da pomognu.\nSvi koji imaju mogućnost i žele pomoći liječenje Danijele Gvozdenović sredstva mogu uplatiti na žiro račun broj: 562-009-809717786-50 na ime Radomira Gvozdenovića /Danijelin otac/, a uplate u Srbiji na žiro račun broj: 160530010197398209 na ime Milena Gvozdenović /majka/ i za devizne uplate iz inostranstva: SWIFT: HAABBA2B IBAN:BA395520411842153475 na ime Danka Perić /Danijelina sestra/.\nAkcije prikupljanja pomoći pokrenute su i u susjednoj Srebrenici.\nSutra Sveti Vrači