U 2 udesa nekoliko povređenih, povećan broj poziva kovid pacijenata – Lajk.rs\nU 2 udesa nekoliko povređenih, povećan broj poziva kovid pacijenata\nIzbegavajte kontakte s predstavnicima medija ili ih bar odložite pošto bi mogli prilično loše da se završe po vas. Ukoliko ste u braku, …\nPosao se odvija regularno, bez ikakvih teškoća. Pravite nove poslovne planove. Počinjete da razmišljate o započinjanju privatnog biznisa. …\nU slučaju da ste privatnik, konačno rešavate pravna pitanja koja su vas dugo mučila, a očekuje vas konačno i sudsko rešenje u vašu …\nOčekuje vas povećan obim posla, ali se ubacujete u brzinu i sve uspevate da odradite. Zainteresovani ste za brak ili vanbračnu zajednicu, ali partner to …\nPosao se ne razvija onako kako ste planirali. Zbog poslovnih teškoća dolazi do odlaganja planova. Imate tajnu simpatiju i maksimalno uživate u flertu. …\nNezadovoljni ste situacijom na poslu. Očekuju vas neplanirani problemi, zbog čega nećete biti u mogućnosti da završite sve obaveze do kraja. Bračni …\nOblast privatnog biznisa je loše prikazana. Ukoliko ste privatnik, suočavate se s teškoćama koje usporavaju proces rada. U fazi ste flerta. …\nPoslovna situacija je stabilna. Sve držite pod kontrolom, što vam odgovara. Emocije su vam žestoko proradile tako da se trudite da što više …\nUkoliko ste privatnik, zainteresovani ste za poslovnu saradnju sa inostranim partnerima i konačno uspostavljate komunikaciju s njima. Planirate kraći put …\nTrudite se da poboljšate finansije. Ukoliko ste privatnik, zadovoljni ste kako se posao razvija. Niste u potpunosti otvoreni i spontani u vezi, …\nPročitajte još... Članovi klana Veljka Belivuka i Marka Miljkovića svojim vođama poslali poruke podrške\nNa poslu vas očekuju problemi koje nećete uspeti u potpunosti da rešite. To će prilično da vas oneraspoloži. Komunikacija sa simpatijom je prisutna …\nOdličan je dan za susret s predstavnicima medija, a razlog će biti vaš poslovni uspeh. Partner i vi niste na istoj liniji: dok je on zainteresovan …\nOlimpijske igre u Tokiju bez gledalaca iz inostranstva zbog korona virusa!\nTeraju ljude da izbacuju pse i mačke na ulicu!


Tangram - Vrtićke priče\nMarch 23, 2020 August 21, 2020 Branislava Ćosić\nNepravedno zaboravljena puzla po imenu Tangram, nastala je u Kini. Obzirom da se nalazimo u izolaciji usled koronavirusa koji nas je zadesio, a koji je takođe nastao u Kini, postoji još jedna simpatična povezanost Tangrama i izolacije.\nNaime, Katolička crkva je zabranjivala okupljanja i sve vidove zabave i rekreacije. Međutim, ipak nije podnela ni jednu prijavu na slagalicu kao što je tangram. Tako je ova puzla postajala sve popularnija u Evropi u 19.veku.\nOva priča itekako liči na našu današnju. Pa hajde onda da naučimo još po nešto o tangramu i da ga zaigramo… Reč TANGRAM označava zamršenost ili zanimljivost. Sastoji se od sedam delova ravnih ivica i pruža veliki broj mogućnosti slaganja.\nDelovi koji čine tangram su:\ndva mala trougla,\njedan trougao srednje veličine,\ndva velika trougla,\njedan kvadrat i\nSvi ovi delovi mogu se izrezati iz jednog kvadrata. Ono što je još interesantno u razmeri ovih delova jeste to da trougao srednje veličine, kvadrat i romboid imaju dvostruko veću površinu nego mali trodugao. Svaki veliki trougao ima četvorostruku površinu malog trougla. Uglovi ovih delova mogu biti pravi, zatim od 45° ili od 135°.\nU radu sa decom predškolskog uzrasta prednosti upotrebe Tangrama su:\nKombinovanje geometrisjkih oblika podsticajno deluje na dečiju maštu i stvaralaštvo\nLako se uklapa u obradu određenih tematskih celina (domaće i divlje životinje, saobraćaj, alati…)\nPraktičan je za realizaciju sadržaja iz oblasti početnih matematičih pojmova\nMoguće je regulisati težinu zadatka.\nNa internetu možete pronaći pregršt gotovih rešenja koja možete ponuditi predškolcu da po njima sastavlja svoje puzle. Ako detetu date rešenje u jednoj boji, zadatak će biti teži. Teži i za nas odrasle 🙂 Primer je slika sa srcima.\nStvoreno je preko 6500 Tangram problema, a verovalo se da je broj beskonačan. Međutim, postoji samo 13 konveksnih figura, a jedna od njih je ovaj klasičan kvadrat. Tu spada i jednakostranični trougao, pravougaonik…\nTangram u kućnim uslovima\nNajbolje iz ove priče je to što Tangram ustvari svi imamo kod kuće! Lako se izrađuje od papira, kartona, drveta. U kineskim radnjama se prodaje Tangram vrlo lepih boja, drven i povoljan. Zadatke ćete pronači na internetu…\nu izolaciji, ideja će nam vrlo brzo ponestati, prigrlite ovu i hajde da se igramo.\nJa sam se zaigrala. Pogledajte izradu tangrama i moje figure ovde…\nPosted in Igrarije, kod kućeTagged izolacija, kina, ostanikodkuce, ostanitekodkuce, puzle, puzzle, tangram\nUputstvo za upotrebu ekrana kod male dece (660 views)


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Korona virus - Svijet :: U S. Makedoniju sa potvrdom o vakcinaciji ili PCR-om\n17. 08. 2021. 20:51 >> 20:52 0\nU S. Makedoniju sa potvrdom o vakcinaciji ili PCR-om


Herpesviridae • Budi zdrav, produži život.\nStart » Naš blog » Mikrobiologija » Virusologija • Virusi » Herpesviridae\nBy Studenti medicine on\t 2019-11-22 09/05/2016 Virusologija • Virusi\nGrađa i izgled virusa\nOpšte osobine porodice Herpesviridae\nPatogeneza i razmnožavanje\nKlasifikacija – Herpesviridae\nVeličina virusa se kreće od 150-200nm. Nukleokapsid je ikosaedarne simetrije. Poseduje lipidni omotač, tegment, kapsid i jezgro.\nKao što se može videti sa šeme, poseduju spoljašnji lipidni omotač, sa čije površine polaze izbočine. Pa su virusi ove porodice osetljivi na etar i organske rastvarače. Između omotača i kapsida se nalazi amorfna masa tj. tegmentum. Genom je izgrađen od dvolančane DNK.\nOsetljivi su na povišenu temperaturu. U izotničnom rastvoru pokazuju osetljivost na temperaturi od 50ºC, a dodavanjem 1ml natrijum-sulfata postaju otporniji na povišene temperature. Liofilizovan virus izdržava temperaturu od 90ºC. Na -70ºC zadržavaju infektivnost godinama. U 50% glicerolu na +4ºC ostaju aktivni nekoliko nedelja (temperatura frižidera). Osetljivisu još na ultraviolentne i gama zrake, na etar, fenol, formaldehid, a inaktivišu ih i fotodinamične aktivne boje.\nVirusi se razmnožavaju u jednu inficirane ćelije, stvarajući karakteristične intranuklearne inkluzije. DNK se replikuje u jedru, gde se sklapa novosintetisan virus, iako se strukturni proteini sintetišu u citoplazmi. Omotač dobija za vreme oslobađanja virusa kroz membranu. Posle primarne infekcije, ostaju u latentnom stanju u organizmu. Dovode do ponovljenih infekcija, nastalih reaktivacijom virusa, onda kada se poremeti uspostavljena ravnoteža između virusa i odbrabenih snaga domaćinskog imuniteta.\nPostoje tripodporodice unutar kojih su genusi:\nGenus Simplexvirus: humani herpes simplex virus tip 1 i 2, bovin i majmunski herpes simplex virus, i B virus\nGenus Varicellavirus: virus varicella zoster i slični virusi (konjski) i svinjski virus – pseudorabijesa\nGenus Citomegalovirus: humani citomegalovirus\nGenus Muromegalovirus: murini citomegalovirus\nGenus Roseolovirus: humani herpes virus tip 6 (6A i 6B) i tip 7\nGenus Lymphocryptovirus: Epstein-Barr virus i njemu slični herpes virusi majmuna\nGenus Radinovirus: virusi patogeni za životinje (majmune i svinje) i humani herpes virus tip 8


Nosko nazalni aspirator za čišćenje nosića-SET - Online Prodaja - Apoteka Živanović\nNosko nazalni aspirator za čišćenje nosića-SET - online prodaja\nNosko baby nazalni aspirator je aparat namenjan za čišćenje nosića uz pomoć usisivača. SET!No...\nNosko nazalni aspirator za čišćenje nosića-SET - prodaja po ceni: 1310 RSD\nSaznaj više informacija o proizvodu Nosko nazalni aspirator za čišćenje nosića-SET\nNosko baby nazalni aspirator je aparat namenjan za čišćenje nosića uz pomoć usisivača. SET!\nDa biste videli više informacija o ovom proizvodu, molimo Vas da preuzmete sledeću PDF prezentaciju:\nViranto Forte sirup je namenjen za potrebe ishrane kod ...\nKosili baby kupka plava 400mlKosili Baby Bath Sensitive...


21. maj 2013. 13:09 Gradska hronika Pirot Plus Online\nOmladinska zadruga svakodnevno angažuje stotinak zadrugara na raznim poslovim.Veroljub Đurić, direktor Omladinske zadruge, kaže da je trenutno angažovan broj zadrugara veći u odnosu na isti period prošle godine.\n- Trenutno brojimo preko 300 zadrugara, svakodnevno upošljavamo stotinak radnika, preko pedeset radnika je angažovano na arheološkim iskopinama koje prate trasu Koridora 10. Jedna grupa angažovana je na čišćenju gradskog kupališta pred predstojeću sezonu – kaže Đurić.\nU narednom periodu očekuje se povećan obim poslova, u najavi je angažovanje većeg broja zadrugara na berbi trešanja, kao i sezonskim poslovima u Hladnjači, kaže Đurić\n- Potpisani su ugovori tako da u prvoj polovini juna počinje berba trešanja na plantažama u Beloj Palanci, u ovom slučaju obezbeđen je prevoz a cena je 15 dinara po kilogramu, odličan posao za studente i učenike. Zatim počinju poslovi u Hladnjači gde je cena rada povećana i iznosi 115 dinara po času . Tako da očekujemo da u junu angažujemo još stotinak zadrugara, što će značiti svakodnevno angažovanje 200 zadrugara – dodao je Đurić.\nĐurić kaže da očekuje da radnicima koji su bili angažovani na radovima na Koridoru 10 dugovanja za mart i april biti isplaćena naredne nedelje.


SMEDEREVCI ODLOŽILI MEČ SA METALCEM – Sport u Smederevu\nSMEDEREVCI ODLOŽILI MEČ SA METALCEM\nMinulog vikenda odigrane su utakmice 18. kola u prvenstvu Prve lige Centar za rukometaše. Sloga je bez većih problema slavila u okršaju sa Rakovicom. Drugoplasirani PKB opekao se na gostovanju drugom timu Partizana koji je, kao i Smederevu, mlekadžijama oteo bod.\nRukometaši Smedereva nisu odigrali svoj meč 18. kola jer nisu mogli da računaju na Blagojevića koji je sa reprezentacijom Srbije učestvovao na turniru u Bugojnu.\n-Utakmica protiv “Metalca” je odložena na naš zahtev jer je Miloš Blagojević odsutan zbog obaveza u kadetskoj reprezentaciji Srbije koja je učestvovala na međunarodnom turniru u Bugojnu. Po propozicijama imamo prava na odlaganje, a u Valjevo želimo da odemo kompletni i damo sve od sebe za nova dva boda – naglašava Nenad Martić.\nU jesenjem delu sezone Metalac je odneo bod iz Smedereva. Posle neizvesnih 60 minuta bilo je 23:23. Pred smederevskim rukometašima je imperativ pobede do koje neće tako lako doći. Naredni rival je odoleo i na gostovanju u Petrovcu gde je igrao nerešeno sa liderom prvenstva Slogom. Međutim, nisu nepobedivi na svom terenu. U dosadašnjem toku prvenstva doživeli su dva poraza pred svojim navijačima. Bodove iz Valjeva odneli su Novi Beograd i Sloga.\n– Metalac nam je odoleo na utakmici u Smederevu jer smo na toj utakmici bili poprilično oslabljeni. Sada je situacija drugačija. Dobro igramo u drugom delu sezone, imamo samopouzdanje i ako tamo ne slavimo i ne zaslužujemo da idemo u Super B ligu Srbije – podvlači Nenad Martić.\nSMEDEREVO PREKO METALCA DO DRUGOG MESTA


Prosečna cena kvadratnog metra dostigla 2.200 evra | Kamatica\nPočetna > vest > Prosečna cena kvadratnog metra dostigla 2.200 evra\nTekst objavljen: 10.06.2018 14:30\nCene u novogradnji koje su enormno visoke bez obzira na lokaciju doprinele su da je prosečna cena kvadratnog metra u Beogradu dostigla neverovatnih 2.200 evra, rekla je stručnjak za nekretnine Kaća Lazarević odgovarajući juče na pitanja čitalaca na Facebook-u, piše "Danas".\n– Mladi traže novogradnju, sa garažom u zgradi, i stariji stanovi ih uopšte ne interesuju. To je za investitore bio razlog da dižu cenu i oni su u periodu od godinu dana u vazduh podigli cene – napomenula je sagovornica "Danasa".\nKako piše "Danas", na pitanje jednog od čitalaca ovog lista na Fejsbuku kako će se kretati cene stanova na Karaburmi, Lazarević je rekla da je to deo gradskog jezgra u kome su cene prilično stabilne, te da nema podatak da u tom delu grada rastu cene, ali zna da je promet vrlo veliki jer se uglavnom radi o manjim stanovima i nižim cenama.\nLazarević je, između ostalog za "Danas", rekla da joj nije poznato da li će biti ukinut PDV na stanove, ali i podsetila da se on u većini slučajeva vraća kod kupovine prvog stana.\nstambeno pitanje kupovina nekretnine kupovina stana cena kvadrata


II Paralel Beogradski Festival Subkulture – CLUBBING.RS\nII Paralel Beogradski Festival Subkulture\nSeptember 25, 2013 • No Comments •Kultura\nII Paralel – Beogradski Festival Subkulture, u Beograd i u ovaj deo Evrope, po prvi put dovodi veliku zvezdu romantičnog britanskog popa 80-ih i i istovremeno sjajnog autentičnog kantautora i (akustičnog) izvođača Lojda Kola (Lloyd Cole).\nSa svojim bendom, "Lloyd Cole & The Commotions", Kol je uspeo da spoji intelektualne tekstove, nastale pod uticajem različitih književnih i filozofskih dela i istovremeno jasne i na prvo slušanje upečatljive i pevljive melodije. Njegovi hitovi, tada nastali: "Jennifer she said", "Lost weekend", "Perfect skin"…, spadaju u apsolutni mejnstrim (mainstream) pop muzike 80-ih.\nNjegov poslednji album, koji je izašao krajem juna ove godine, "Standards", kako sam kaže, nastao je pod velikim, ličnim i umetničkim, uticajem Bob Dilana (Bob Dylan), dok je sam Kol bio i ostao inspiracija mnogim bendovima.\nScena "Stamenković" / Petak, 4. Oktobar, 2013. godine / Ustanova Kulture Palilula (nekadasnji NU Braca Stamenkovic, Ulica Mitropolita Petra 8, pored hale Pionir). Cena karte:1500 i 1800 dinara. Mesta prodaje: blagajna UK Palilula 17-20h, Eventim, Ticketline.\nPozivamo Vas na otvaranje II Paralel-a Beogradskog Festivala Subkulture.\nU ponedeljak, 30. septembra, od 19,30 časova u holu UK Palilula, uz svirku mladog rok benda „Impuls“ i dodelu nagrada najboljim autorima crteža u okviru fb takmičenja „Strip i ploče“, otvorićemo izložbu slika “Disciplina haosa” Luke Dedića (Multimedijalna sala) i izložbu Maski – Saše Markovića Mikroba (Galerija Potkovica), obeležavajući tako, uz negovanje uspomene na Mikroba, i 20 godina od kultne radijske emisije „Velika rokenrol prevara“.\nNastavak programa po danima:\nUtorak, 1. oktobar, foaje Muzeja Jugoslovenske Kinoteke, 19,30 časova, otvaranje izložbe “Film u stripu“. Preko 40 strip tabli sa legendarnim filmskim junacima predstavljenim u stripu, reč je o radovima nastalim tokom poslednjih nekoliko decenija, na tlu bivše Jugoslavije, među kojima su i „Mirko i Slavko“, „Balkanekspres“, „87. policijskа stanicа“… Izložbu su priredili: Zdravko Zupan i Bora Grbić.\nNa istom mestu – u Kinoteci, od 21čas, projekcijom fascinantnog i potresnog muzičkog dokumentarca iz 2012. godine „Stvaraoci“ („The Creators“) započinje „Paradocs“ – Paralelova revija muzičkih dokumetaraca. Do nedelje, 6.oktobra, publika će imati priliku da vidi još pet muzičkih dokumentaraca u terminima od 21čas, a u dnevnim terminima od 17 i 19 časova, legendarna filmska ostvaranja iz fundusa Kinoteke, uz koja su odrastale različite generacije…\nSreda, 2. oktobar, u 18 časova, na Filozofskom fakultetu, u Svečanoj sali „Dragoslav Srejović“, (108) I sprat, u saradnji sa Institutom za psihologiju, tribina: „Uloga subkultura u razvoju mladih“, učestvuju Žikica Simić, Vesna Brzev, dr. Zora Krnjaić…\nPetak, od 20,30h, koncert – LOJD KOL u UK Palilula, prvi put u ovom delu Evrope, velika zvezda 80-ih, a danas odličan kantautor, Kol će svirati pesme i iz perioda sa "Commotions"-ima, stare tri decenije, kao i najnovije, sa poslednjeg albuma “Standards”.\nFestivalski program se završava prvog vikenda u oktobru, segmentom „Subkultura van kruga dvojke“ – besplatnim strip radionicama, namenjenim mladima:\nUK Palilula, subota, 5. oktobar, od 14 do 18 časova;\nSremčica, O.Š. „Vuk Karadžić“, nedelja, 6. oktobar, od 14 do 18 časova.


Marko Rošić prebačen u pritvornu jedinicu u Severnoj Mitrovici | N1 Srbija\n09.12.2019. |16.33 >16.44 |\nMahmut Haljimi za "KoSSev" navodi da je njegovom branjeniku odobren zahtev za premeštaj tek nakon što je urađena procena bezbednosnog organa pri Korektivnoj ustanovi u Prištini.\nMeđutim, kako dodaje, odluku o premeštaju sada je bilo jednostavnije dobiti i zbog toga što su završene istražne radnje i podignuta optužnica. "Nakon što je optužnica podignuta, sada ne postoje prepreke da moj klijent bude u pritvornoj jedinici u Mitrovici", navodi Haljimi.\nRošićev advokat je i ranije isticao želju svog klijenta da mu se odobri premeštaj u pritvornu jedinicu u Severnoj Mitrovici, a nedavno je Rošićev otac izneo i navode o njegovom teškom psihičkom stanju u pritvoru u Podujevu – "sada će mu bar malo lakše biti jer je ipak u svom gradu i porodica mu je blizu", smatra Haljimi.\nHaljimi tvrdi da mu je ovog jutra iz Specijalnog tužilaštva rečeno "da bude strpljiv".\nKosovo online: Podignute optužnice za ubistvo Olivera Ivanovića\nAdvokat: Tekst optužnice za ubistvo Ivanovića završen i poslat na prevođenje\nInsajder: Osumnjičeni za ubistvo Ivanovića terete se za još osam krivičnih dela\nU zakonu se ne precizira rok za dostavljanje optužnice, optužnica se predaje sudu, a sud je dužan da preda optužnicu pre poziva, a najkasnije pre početka rasprave“, kazao je Haljimi.\n"Ali ipak dok ne vidim optužnicu ne mogu da tvrdim, vidim da će možda biti još delo ‘ugrožavanje javne bezbednosti’ i još neka dela“, tvrdi on.\nMarko Rošić zatvor Mahmut Haljimi\nOsuđeni na ukupno 25 godina zatvora zbog planiranja napada na KFOR i SPC 04.09.2019.


Češka porno glumica divljala u automobilu - AutoPortal.rs\nHome > Auto vesti > Jet set > Češka porno glumica divljala u automobilu\nČeška porno glumica divljala u automobilu\nDevojka koja za svoj hleb zarađuje u alternativnoj filmskoj industriji upala je u neprilike kada je pod dejvstvom amfetamina bežala od policije u svom automobilu.\nČeška porno glumica koja nastupa pod imenom Laura Kristal, dok je njeno pravo ime Sonja Muelrova, upala je u dosta neprilika u Pragu. Ona je prvo snimljena kamerom kako vozi ogromnom brzinom u periodu kada joj je dozvola oduzeta. Kada je trebalo da se sama prijavi u policijskoj stanici u Pragu ona je od cele situacija napravila pravi haos.\nDvadesetpetogodišnja plavuša je došla do stanice ali umesto da se preda ona je ušla u svoj automobil i odjurila velikom brzinom. Policajci su se dali u poteru tokom koje je gospođica Kristal, odnosno Muelrova, vozila i do 220 na sat gradskim ulicama.\nAko je verovati ovoj "glumici" ona vozi BMW "E39 M5". Nakon hapšenja njoj je uzeta krv i pokazalo se da je vozila pod uticajem metamfetamina. Prema saobraćajnom zakonu koji važi u Češkoj ovu zanosnu plavušu očekuje i do tri godine zatvora.


Patite li od eko-anksioznosti? | Original\n21/11/2020 21/11/2020 Budi odgovoran Psihologija by editor\nPatite li od eko-anksioznosti?\nŽivimo u vremenu u kom gotovo svakodnevno možemo da čujemo vesti o rekordnim temperaturama, topljenju morskog leda i glečera, tropskim olujama, ugroženosti biljaka i životinja i mnogim drugim događajima koji su nastali kao posledica klimatskih promena. Usled talasa informacija o vremenskim katastrofama koje nas zapljuskuju sa svih strana, ljudi počinju da zamišljaju katastrofe koje se još nisu ni desile, a sa kojima ne bi mogli da izađu na kraj. Zbog toga dolazi do stvaranja osećaja konstantnog straha i zabrinutosti za opstanak.\nOva vrsta anksioznosti zbog negativnih posledica po životnu sredinu je postala toliko raširena među ljudima poslednjih godina, da je dobila sopstveno ime – eko-anksioznost.\nČinjenica koja predstavlja poseban problem, jeste da su žrtve ove vrste anksioznosti često deca i mladi.\n„Moguće je da se anksioznost oko pojava koje imaju negativne posledice, kao što su klimatske promene, javlja zato što se ljudima priča o ovim pojavama, bez da im se nude rešenje i načini kako oni mogu da pomognu da se negativne posledice spreče ili ublaže. Takođe, anksioznost se može javiti zbog mišljenja da je to njihovo (potencijalno) proekološko ponašanje beznačajno, jer su oni samo kap u moru, pošto ljudi ima preko sedam milijardi“, rekao je psihologo Milanom Stanojević za Energetski portal.\nNe stvarati paniku\nEko-anksioznost je čak postala i deo popularne kulture. U jednoj od epizoda serije Big little lies možemo da vidimo negativan primer – kako deci ne treba predstavljati klimatske promene. Naime, u toj epizodi, ćerka jedne od glavnih junakinja serije koja pohađa drugi razred, ima napad panike nakon što je sa učiteljicom razgovarala o klimatskim promenama, što je u njoj stvorilo strah i brigu da se svetu bliži kraj.\nVidi i: Slušanje ove pesme dokazano smanjuje anksioznost\nIako je navedeni primer slučaj iz serije, takva reakcija kod dece se javlja i u stvarnom životu. Klimatske promene i odraslima predstavljaju tešku temu o kojoj nije prijatno razmišljati, a upravo ta anksioznost, briga, osećaj beznađa, jesu razlozi zbog kojih deci ne bi trebalo predstavljati samo problem, bez isticanja i mogućih rešenja.\nKako deci možemo da predstavimo klimatske promene?\nVažno je da se u komunikaciji sa decom o klimatskim promenama govori veoma pažljivo, da im se probude pozitivne emocije prema prirodi i da im se uvek predoči da nije „sve crno“, već da rešenja postoje.\nPsiholog objašnjava da se deci često ukazuje na neke stvari bez napomene zašto je to važno za njih, što može dovesti do nezainteresovanosti ili osećanja pritiska. Zato je pre svega dobro da se kroz rad sa decom prvo razvije ljubav prema prirodi i osećaj povezanosti sa njom, kako bi ekološko ponašanje bilo motivisano osećanjem da se čini nešto pozitivno za prirodu, a ne isključivo zbog straha od negativnih posledica.\nMaloj deci takođe ne bi trebalo nametati klimatske promene kao zasebnu temu, već bi trebalo pratiti interese deteta i u skladu sa tim predstavljati pozitivne modele ponašanja i važnost očuvanja životne sredine.\nFoto: Micah Hallahan / Unsplash\nTagovi: eko-anksioznost Featured\nBudi aktuelanTwitter dobio svoju verziju "storija"\nBudi aktuelanVirtuelna izložba okupila srpske glumce, umetnike i sportiste


Studenti IUNP-a sa Departama ekonomije posjetili kozmetičku kuću „Aura“ | SANA\nHome Vijesti Studenti IUNP-a sa Departama ekonomije posjetili kozmetičku kuću „Aura“\nStudenti IUNP-a sa Departama ekonomije posjetili kozmetičku kuću „Aura“\nStudenti Internacionalnog univerziteta sa Departmana ekonomije sa svojim profesorima obišli jedinu domaću kozmetičku kompaniju „Aura“ sa sjedištem u Nišu.\nStudente na čelu sa generalnim menadžerom dr. Elmom Elfić Zukorlić dočekala je vlasnica kozmetičke kuće „Aura“ gospođa Mila Litvinjenko nakon čega su studenti imali priliku da obiđu proizvodne linije određenih proizvoda kao i da se upoznaju sa samim proizvodnim procesom.\n„Vama kao studentima ekonomije mislim da je veoma bitno da dobijete što više živih primjera i prakse, vama to mnogo znači. Znači i nama jer ja volim da budem u kontaktu sa studentima, činjenica je da ja imam iskustvo ali vi ste mladi, sveži, novi, imate nove ideje i uvijek se obostrano uči. Aura posjećuje sve svetske sajmove kozmetike i godinu dana unaprijed vam se prezentuju trendovi koji će biti za narednu godinu. Mi već sada znamo šta ćemo proizvoditi 2020. godine i kojom dinamikom će izlaziti proizvodi. Kako se odlučujemo šta ćemo proizvoditi? Naravno to su potrebe tržišta, imate divnih proizvoda koje bi mi mogli da radimo, jednostavno negdje su navike žena kako na našim, tako i na drugim tržištima potpuno drugačije.“, ističe Mila Litvinjenko.\nGeneralna menadžerica Internacionalnog univerziteta istakla da je ovo prva posjeta u ovoj akademskoj godini te da će u narednom periodu studenti imati priliku da se upoznaju sa velikim firmama kao što je kozmetička kuća „Aura“.\n„Meni je jako drago da su studenti ekonomskog departmana vih godina imali priliku da posjete ovu veliku kozmetičku kuću i da negdje osjete i taj preduzetnički duh koji koji im je jako bitan sutra kada dobiju diplome i kada izađu na samo tržište, kako se suočiti sa konkurencijom i kako u životu treba postavljati velike ciljeve kao i to kako je moguće doći do njih. Ono što je meni fascinantno jeste to što su studenti pored proizvodnje i procesa koji su vidjeli, upoznali se i sa organizacionom strukturom „Aure“.“, kazala prof. dr. Elma Elfić-Zukorlić.\nStudenti zadovoljni što pored teorije imaju priliku da vide kako zapravo sve to funkcionira, što će ima kako kažu biti od koristi u njihovom daljem usavršavanju.\n„Drago mi je što nam se ukazala mogućnost da podjetimo kozmetičku kuću „Aura“, da vidimo od planiranja do organizacije, vođenja, kontrole, dolaženja do samog procesa i sve ono što se smo učili kroz predavanje na univerzitetu, danas smo imali mogućnsot da vidimo i u praksi.“, istakla Dženita Nicević.\n„Ovo je bila prva prilika da posjetimo ove pogone i zahvalio bih se menadžeentu Internacionalnog univerziteta koji nam je omogućio ovaj dolazak koa i kozmetičćkoj kući „Aura“ na prijemu. Ovo za nas predstavlja veliko iskustvo jer naš departman ekonomije utiče na sve sfere u životu i ovo će nam predstavljati kao jedan vid prakse u nastavku naše karijere.“, istakao Sadudin Pepić.\nStudenti oduševljeni onim što su vidjeli zahvalni Internacionalnom univetzitetu što im je ovo omogućio.\nPrevious articleU Srbiji trenutno oko 4 i po hiljade migranata\nNext articleOtvorena dionica autoputa “Miloš Veliki” Surčin – Obrenovac


Izuzetna potvrda rada brenda - GRENEF\nREHAU divizija prozorskih rešenja pobednik je na GBA 2021. Globalni direktor marketinga, Peter Kotzur i njegov tim uverljivo su prezentovali „REHAU digitalni sajam“ i njegov koncept članovima žirija za kategoriju „Brendirani događaji, sajmovi i izložbe“ u okviru takmičenja „Izvrsnost u strategiji i stvaranju brenda – komunikacija brenda“, kao modularni alat za doživljaj brenda.\n„Ova nagrada je sjajna potvrda našeg rada i ona jača REHAU diviziju prozorskih rešenja u svom pristupu doslednog rada na procesu digitalizacije, a time i jedan od suštinskih faktora uspeha u našoj branši – budućeg i održivog uspešnog odnosa sa kupcima“, izjavio je Peter Kotzur.\nTo je ubedilo žiri takmičenja GBA i dovelo je do merljivog uspeha projekta „REHAU digitalni sajam“.\nŠto, između ostalog, potvrđuju sledeći brojevi:\n> 10.000 razgovora o proizvodima i uslugama.\nČlanovi žirija “German Brand Award 2021” u oblasti „Izvrsnost u strategiji i stvaranju brenda“ nagrađuju najsnažnije kampanje, koncepte i strategije u pojedinačnim stručnim disciplinama. Žiri sačinjavaju nezavisni, interdisciplinarni eksperti iz različitih kompanija, nauke, savetovanja, usluga i relevantnih agencija. Prijave se ocenjuju prema kriterijumima samostalnosti, karakteristika i konciznosti brenda, diferenciranja od konkurencije i relevantnosti za ciljne grupe. Izbor “German Brand Award 2021”, sa 1.134 podnetih prijava iz 17 zemalja, imao je veliki, međunarodni odziv.


PRVA ANKETA POSLE IZBORA: SNS na istom, SPS pada zbog "pobunjenika" | Novosti.rs\nLista "Aleksandar Vučić - Za našu decu" se drži čvrsto na 60,5 odsto poverenja opredeljenih birača, što je neznatno manje od rezultata koji su osvojili na glasanju za parlament - 60,65 odsto.\nS druge strane, koalicija SPS-JS sada je izmerena na 8,8 odsto, a na izborima je osvojila 10,38 odsto glasova, što je pad od 1,5 odsto. Ukoliko bi izbori bili sada održani, pokazuje istraživanje "Ipsosa", trećeplasiran bi bio Savez za Srbiju, uključujući i Dveri Boška Obradovića i Narodnu stranku Vuka Jeremića, sa 5,5 odsto podrške.\nAnketa je pokazala i da razloga za brigu kada je reč o podršci građana ne treba da ima ni Aleksandar Šapić, čiji SPAS bi dobio 5,1 odsto glasova. To je više nego što je osvojio na parlamentarnim izborima - 3,83 odsto. Sve ostale stranke, osim manjinskih, ostale bi ispod cenzusa od tri odsto.\nMarko Uljarević, direktor sektora za istraživanje javnog mnjenja "Ipsos stratedžik marketinga", kaže, za "Novosti", da rezultati pokazuju da je mobilizacija birača SNS ostala na visokom nivou:\n- Verujem da je to, s jedne strane, rezultat protesta i napada kojima su izloženi, čak i od ljudi iz SPS, stranke koja je toliko dugo koalicioni partner naprednjaka. Socijalisti, odnosno kolicija SPS-JS beleži blagi pad, jer značajan broj njihovih članova i pristalica vidi stranku kao dobro pozicioniranog lojalnog partnera u vladi i sada ih sigurno sve ovo što se dešavalo oko protesta malo koleba. Tu bih ukalkulisao i još jedan faktor, a to je da se sada ne zna njihova pozicija, da li će biti u vlasti ili u opoziciji, jer oni o tome ne odlučuju, već o tome odlučuje SNS. Dačić i dalje ima visok rejting kao ličnost, ali uprkos tome vidi se blagi pad njegove stranke. Videćemo da li će to postati trend.\nPorast podrške Šapiću, za Uljarevića nije iznenađenje:\n- NJegov rejting rastao je i tokom korone, a na izborima na kojima je učestvovao ostvario je uspeh i prešao cenzus. On je bio prilično konstruktivan i u kritikama, i u ovom teškom vremenu za sve, kad se ljudi plaše pre svega za svoje zdravlje i egzistenciju, nije doprinosio polarizaciji u društvu i verujem da je time postao prihvatljiv za nešto veći broj ljudi nego pre toga. Kada je reč o SzS, oni su odavno daleko od početnog potencijala. I pre korone su otprilike bili na ovom nivou podrške, od oko pet-šest odsto.\nOPREDELJENIH DO 3,3 MILIONA\nPOSLEDNJE istraživanje "Ipsosa" o rejtingu stranaka registruje od 3,28 do 3,3 miliona opredeljenih ljudi, odnosno toliki je broj građana Srbije koji u istraživanjima navode da znaju za koga bi glasali. To je otprilike jednako i broju građana koji su izašli na birališta 21. juna, kada je glasalo 3.221.908 birača. Ovaj trend je, kaže nam Uljarević neuobičajen, jer obično posle izbora dolazi do spuštanja tenzija i taj procenat onih koji bi izašli na izbore i znaju za koga bi glasali pada:\n- Usled ovih društvenih tenzija, to kod nas nije slučaj, i očigledno i dalje postoji aktivacija birača na veoma visokom nivou. Verovatno je to posledica protesta, ali je interesantno da je i tokom prvog talasa korone rastao procenat opredeljenih.\nKROZ programe Ministarstva za brigu o selu dodele novca za kupovinu seoskih kuća mladima do sada je odobreno 300 kuća sa okućnicom.\n14:57 VAUJKIĆU 10 GODINA ZATVORA: Porodica šokirana presudom ubici - nasmrt pretukao Gojka (76) i bacio ga u bunar\nBOGDAN Vajukić (23) iz Laktaša osuđen je u Okružnom sudu u Banjaluci na 10 godina zatvora zbog ubistva Gojka Veselića (76), koga je pretukao na smrt i telo bacio u bunar.


UDAR NA B-H PRAVOSUĐE – BHDINFODESK\nUDAR NA B-H PRAVOSUĐE\nby Urednik BiH Info Desk 31/10/2017 0536\nUdari na BH pravosuđe se nastavljaju još organizovanije i oštrije, s ciljem da se obori na koljena, nad njim uspostavi puna dominacija i od njega napravi poslušnik. U nemogućnosti da to ostvare referendumom, vlasti Rs sa pomagačima pokušavaju to ostvariti preko Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH, uz asistenciju Republičkog centra za istraživanje rata i ratnih zločina i traženje nestalih lica Rs. Za to im je poteban prijeki sud, koji će eliminisati sve one u pravosuđu, koji se odupiru pritiscima korumpirane vlasti i žele da rade pošteno.\nIma li BiH snaga da se odupre ovako snažnim neprijateljskim udarima? Ima li snaga da se neprijatelj zaustavi?\nU postdejtonskoj BiH ništa nije ni idealno ni sveto, da se možemo na to zaklinjati. Nije država, pa nije ni sudstvo. Nije ni sudstvo, koje je nakon agresije podnijelo najveći teret u obnovi sistema vladavine prava, a u posljenjoj dekadi Dejtonske BiH srpski i hrvatski separatisti predvođeni Dodikom i Čovićem guraju ga na margine, pritišću uza zid i razapinju na stub osude i srama, i to oni koji kod nas vedre i oblače, a u drugim državama svijeta ne bi im se pružila prilika da se oglase, već bi bili na izdržavanju zaslužene kazne.\nSudski sistem BIH\nSvaka demokratska država počiva na tri stuba vlasti: Zakonodavnoj, Izvršnoj i Sudskoj. Na isti način je organizovana država BiH, ali su svi stubovi ograđeni bodljikavom žicom koju su postavili okupatori, sada “garanti“, a dodatno “osigurala“ međunarodna zajednica nakaradnim Dejtonskim uređenjem.\nSrce svakog pravosudnog sistema je nezavisno i nepristrasnio sudstvo, koje garantira zaštitu ljudskih prava po međunarodnim standardima. BiH pravosuđe to još uvijek nije u mogućnosti, jer je u stegama secesionističke politike. Treba mu pomoć zakonodavne i izvršne vlasti i slobodan rad bez pritiska, da se vrati povjerenje građana, a toga još nema i kako izgleda još dugo neće biti.\nU BiH djeluju 3 ustavna suda (BiH, FBiH, Rs), Sud BiH, 77 redovnih sudova, dva Vrhovna (FBiH, Rs), 10 kantonalnih sudova u FBiH, 5 okružnijh i 5 okružnih privrednih, Viši privredni sud u Rs i Apelacijski sud u Brčkio Distriuktu.\nSudski sistem BiH čine redovni i specijalizovani sudovi, organizovani kao osnovni (općinski u FBiH, a okružni u Rs), kantonalni, entitetski i državni. Općinski sudovi u FBiH i Osnovni u Rs su prva linija u zaštiti ljudskih prava, a protiv odluka ovih sudova žalbe se podnose kantonalnim sudovima, kao drugostepenim. Općinski i osnovni sudovi sude za djela počinjena u jednoj ili više opština, ako su pod njihovom jurisdikcijom (nadležnosti).\nTužilaštvo BiH čine: Tužiteljstvo BiH , Javno tužiteljstvo Brčko-Distrikta, Tužiteljstvo FBiH i Republičko tužilaštvo Rs. U mžeži Tužilaštva FBiH su kantonalna tužilaštva: Unsko-Sanskog kantona- Podružnica Sanski Most, Posavskog, Tuzlanskog, Zeničko-Dobojskog, Goraždanskog, Srednje-Bosanskog, Hercegovačkog, Zapadno-Hercegovačkog, Sarajevskog i Livanjskog. U mreži Republičkog tužilaštva Rs su: Okružno tužilaštvo Banja Luka sa podružnicama Prijedor i Mrkonjić Grad, Okružno tužilaštvo Bjeljina sa podružnicom Srebrenica, Okružno tužilaštvo Doboj, Okružno tužilaštvo Trebinje sa podružnicom Foča, Okružno tužilaštvo Ist. Sarajevo sa podružnicama Višegrad i Vlasenica.\nPored sudova i tužilaštava, u BiH kao nezavisni organ postoji Visoko sudsko i tužilačko vijeće BiH sa 15 članova, čiji je osnovnio zadatak imenovanje sudija i tužilaca.\nNapadi na pravosuđe su napadi na državu\nNapadi na bh pravosađe, sa većim ili manjim intenzitetom traju godinama. Pravosuđe je treći stub državne vlasti i napadi na pravosuđe su napadi na državu. Ako taj sub padne i druga dva, koje čini zakonodavna i izvršna vlast, će se ozbiljno uzdrmati, a možda i pasti.\nAntidržavni ali i antibošnjački napadi na bh pravosuđe su posebno pojačani i organizovano intenzivirani nakon oslobađajuće presude Naseru Oriću i Sabahudinu Muhiću. Predvode ih najokorjeliji neprijatelji BiH, prije svega iz vlastitog straha od procesiranja… Ovi napadi su, ustvari, produžetak i nastavak anti- bosanske kampanje, koja se vodi udruženim snagama Srbije i Rs i perfidno podržavana od hrvatskih separatista predvođenih Čovićem. Svaku novu presudu, kojom se kažnjavaju srpski počinioci zločina, Dodik, Ivanić, Vučić … dočekuju na nož i vode opasnu antidržavnu kampanju… udaraju u temelje državne postojanosti, u njen pravosudni sistem. Ovih dana ti napadi dobivaju novu, mnogo širu dimenziju, koja se pokušava ozakoniti preko Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH (VSTS), koje pokušava da postane prijeki sud.\nOno što posebno zabrinjava je činjenica da ni jedna odgovorna institucija ili služba, pa ni Ministarstvo pravde, ne ustaju u odbranu države i njenih sudskih organa, iako znaju da se preko pravosuđa nastavlja agresija na BiH, torpedira i ruši BiH država.\nOd pravosuđa se želi napraviti poslušnik\nOkupatorske vlasti, u saradnji sa domaćim separatistima, nastoje prisiliti BiH pravosuđe da pred njima kleči i njima polaže račune. Jaki udari se već duže osjećaju i sve teže podnose, jer ozbiljno oštećuju i ugrožavaju ne samo pojedine sudske institucije i pojedine sudije, već pravosudni sistem u cjelini. A pokoriti pravosuđe, znači obezglaviti državu i nametnuti joj svoju vlast. Pri tome treba imati u vidu da unutar pravosuđa ima i onih kojima ide na ruku prljanje, kompromitovanje i osuda pravosuđa. I dok jedni zadaju udarce iz vana, drugi podrivaju iznutra. Konstanta napada je kao na sportskoj utakmici – stalnim prigovorima sudiju omekšavati i ublažavati kriterij suđenja, iznuđivati ustupke. Takva strategija već daje dobre rezultate. Neke sudije se već duže vrijeme boje svoje sjene, a neki sudovi su uplovili u mirne vode i laganice procesiraju pretežno jednostavnije slučajeve, koji nemaju veći uticaj na ukupno stanje. Najteže su do sada pogođeni državno Tužilaštvo BiH i Ustavni sud BiH, koji ima veći broj izvršnih presuda koje se ne provode, nego onih koje se poštuju. To navodi na pitanje čemu uopšte služi donositi presude, i to konačne, na koje nema žalbi, koje niko ne poštuje niti izvršava.\nRepublika srpska nije odustala od Referenduma o sudu i tužilaštvu, kojim već duže vrijeme prijeti. Za nju je to je važan korak na putu otcjepljenja. Sada je odložen samo dotle dok se ne stvori povoljna klima i ne postigne koncenzus vlasti i opozicije, (kako tvrdi Dodi), a to bi se jednog dana moglo dogoditi ako bh sudovi nastave savjesno vršiti svoj posao, suditi ratnim zločincima, ratnim profiterima i kriminalcima… kojih je previše ostalo nekažnjeno u svim gradovima Rs. Naravno, referendum o sudu i tužilaštvu nije jedina opcija. Od njega se može i odustati i to se upravo pokušava nadomjestiti uzurpiranjem vlasti u pravosuđu, preko VSTS – Visokog sudskog i tužilačkog vijeća.\nMa koliko je kritika na sudove opravdana ili ne, očigledno je, na način na koji se već duže vodi, da nije dobronamjerna.U funkciji je agresorskih namjera da se sruši jedna od temeljnih poluga vlasti ili nad njom uzme primat, a pokreću je i predvode uticajni pojedinci iz straha od tih institucija da ne budu i sami procesirani za nedjela koja su počlinili.\nVruć krompir u ruke domaćih sudija\nHaški sud krajem ove godine završava svoj posao u zemljama bivše Jugoslavije. Predsjednik suda je već poručio domaćim sudovima da se pripreme. To ima poseban odraz na pravosuđe BiH pred kojim je veliki broj pokrenutih, a još više nepokrenutih procesa iz ratnog nasljeđa. Time Haški Tribunal na neki način od BiH pere ruke i vruć krompir baca u ruke sudija i domaćeg sudstva, koje se već duže nalazi na optuženičkoj klupi i trpi ogromne pritiske.\nČinjenica je da su u BiH međunarodni sudovi uspjeli postići željenu ravnotežu između agresora na BiH i branioca BiH, između zločinaca i civilnih žrtava. Zločinci i branioci nisu više na različitim stranama već u jednoj korpi, što već u osnovi ugrožava pravedno suđenje. Postaje očigledno, da su agresori nakon svega ostali jedinstveniji, sigurniji, manje ranjivi i još jači i uticajniji.\nIpak, prestanak rada Haškog suda omogućuje nam da potpunije i realnije razmotrimo sistem osuđivanja ratnih zločinaca, koji su primjenjivale međunarodne sudske instance i dođemo do spoznaje koliko se i u kojim slučajevima radilo po zakonu i pravdi a koliko po političkoj direktivi. Nije nepoznato da su u mnogo slučajeva, ključnih za formiranje budućih kriterija suđenja, presude dogovarane između suda i optuženog, što je dovelo do pada ugleda sudova i gubljenja vjere u pravdu. Tome je doprinjelo i angažovanje tzv. Prijatelja suda na neprimjeran način.\nSada, kada se nadležnost međunarodnog suda prenosi na domaće sudove, agresorima se pružaju još povoljnije prilike da još snažnije pritisnu i udare na domaće sudove i sudije nego što su to mogli na Hag, a u nekim slučajevima i Salzburg. U tom pravcu se već aktivno djeluje, s ciljem da se od Haga preuzme kontrola nad pravosuđem.\nUticaj vlasti na rad sudova\nPrvi zadatak pravsuđa po uspostavi Dejtonske BiH trebao je i morao biti pokretanje sudskih postupaka protiv svih onih koji su počinili ratne zločine nad civilima. BiH pravosuđe to nije učinilo, jer im nisu dozvolile vlasti, a kako će im dozvoliti kad su u većini bh gradova na vlasti bili baš ti kojima je prvima trebalo suditi. I ne samo da su bili u vlasti, već su u njoj i ostali, ako ne oni onda njihova djeca, a sada već i unučad. Nema ni jednog grada u BiH da je procesirao sve odgovorne za ratne zločine.\nA o krminalu da i ne govorimo. O korupciji da ne pričamo. Pa zar nam čelni ljudi entiteta nisu među tim i takvim. Zar do sada nije izneseno desetine jasnih optužbi zasnovanih na poznatim slučajevima i objektivnim činjenicama protiv Dodika, Čovića, Izetbegovića… a oni i danas šerifi ne gradova već država, i sa nama neprikosnoveno vladaju. Što je najtragičnije niko više i ne spominje ono što se o njima zna i ono za koje bi oni trebali odgovarati. I svakih novih izbora, kao što će biti i ovih 2018-te, opet ih izaberemo. Ustvari ne izaberemo mi njih, već oni našim glasovima izaberu sami sebe, jer oni imaju većinsko vlasništvo nad glasačkim tijelom i nad njim drže monopol. Naravno, u tome ima i mnogo kaubojštine.\nZloupotreba Zakona o amnestiji\nKada govorimo o stanju u pravosuđu, moramo se prisjetiti kako je pod motom milosti i humanosti Zakonom o amnestiji Rs iz oktobra 2005. velikom broj počinilaca krivičnih dijela i ratnih zločina oproštena ili smanjena kazna za zlodjela počinjena od od 1.1.1991. do 21.12.1995.g. To se događalo i događa pod pritskom vlasti i njihovih sponzora, što je ozbiljno ugrozilo ugled pravosuđa.\nKada bi se napravila alaliza primjene Zakona o amnestiji, a vjerovatno će neko nekad i u tu oblast dublje zaviriti, bili bi zapanjeni saznanjem šta je sve podvedeno pod odredbe tog zakona i koliko je najtežih zločinaca oslobođeno odgovornosti za najsvirepija ubistva. Samo u mom gradu i najbližem susjedstvu amnestirani su oni koji nikad svoje krvave ruke neće moći oprati, za zločine o kojima i sada bruje naši gradovi i dijaspora. Zar bez ikakvog razloga sa jedva metar udaljenosti pucati direktno u glavu čovjeku koga dobro poznaješ, čovjeku koji ni mrava nije zgazio, samo zato što je bio musliman, i takvom djelu dati apsurdan tretman, umjesto ubistvo -ugrožavanje sigurnosti, remećenje javnog reda i mira.\nIzjednačavanje krivice kao kriterij suđenja\nSudovi BiH, kao i međunarodni, imali su i imaju zakone, ali nestalne kriterije. I Haški sud je prvih desetak godina pokušavao suditi pravedno, otkrivati i privoditi počinioce zločina i procesirati ih, ali je pod pritiskom “alijanse“ ,( koja i danas radi na razaranju države BiH), prešao na sistem „izjednačavanja krivice“. Ustupanjem slučajeva sa međunarodnog suda na domaće sudove pokušao se proširiti obuhvat i pokrenuti procesiranje slučajeva koji su godinama ležali “zaboravljeni” u fijokama sudova. Već tada se znalo da će lokalni sudovi pod pritiskom lokalnih i entitetskih vlasti biti popustljivi prema lokalnim zločincima, ali se ta činjenica zanemarila.\nOsnovno od čega se otstupilo već u početku procesiranja optuženih za počinjene zločine je to što se nije pravila razlika između agresora i branioca. Nije se gledalo i namjerno se zaboravilio pravo na samoodbranu, pa se jednako ako ne i rigoroznije kažnjavao onaj koji je branio svoj kućni prag i domovinu, od onog koji je poslan ili samovoljno došao da pali, razara, ubija, kolje i progoni. Šta bi se desilo da se po završetku Drugog svjetskog rata i pada nacizma, po ovakvim aršinima Haškog suda sudilo nacistima za krvave zločine i Amerikancima, Francuzima, Englezima, Jugoslavenima, koji su počinili ubistva braneći svijet od nacističke histerije.\nOd trenutka kad je međunarodna zajednica svjesno i neodgovorno izbjegla proglasiti agresore odgovornim, a agresorski rat predstaviti kao agresiju, već to je mogao biti jasan znak da će najodgovorniji za agresiju, progone i počinjene zločine i genocid izbjeći svoju punu odgovornost. Možda se to i moglo nekako progutati, ali pomiriti se s tim da ti isti uz podršku MZ sa nama i dalje vladaju, krvnike oslobađaju a sa nevinim braniocima pune zatvore, nije niti će moći proći.\nOvih dana oslobađajuća presuda heroju odbrane Srebrenice i Bosne i Hercegovine Naseru Oriću digla je na noge i uzburkala javnost, prije svega one koji još uvijek željni bošnjačke krvi na svaki način nastoje za zlo koje su počinili okriviti druge, i to one koji su herojski branili svoju zemlju i narod.\nNeka svako od vas ko je iz BiH i bude čitao ovaj tekst, samo u sebi prokonta koliko je zločinaca u vašem gradu, za koje se zna, ostalo nekažnjeno i koliko njih i danas zauzima najvažnije pozicije vlasti, naročito u službama sigurnosti i policiji.\nSama činjenica da je agresorima priznato pravo na zauzetu teritoriju, srpskom na njihov vlastiti entitet na etnički očišćenom teritoriju, a hrvatskom enormna prava uz aspiracije na istoj osnovi, dala nam je dovoljno dokaza da su agresori nagrađeni i da pravda mnogima neće odgovarati .\nUspostava jurisdikcije nad BH pravosuđem\nNapad na BiH pravosuđe, vođen iz Rs uz podršku Srbije, a preko različitih organa i institucija, uključujući Republički Centar za istraživanje rata, ratnih zločina i traženje nestalih lica Rs, nastavlja se jurišom, kojim srpski agesori treba da uspostave punu dominaciju nad BiH pravosuđem. A juriš na BiH pravosuđe, prije nekoliko dana, najavio je Predsjednik Rs Milorad Dodik, uputivši poziv Srbima koji rade u BiH pravosuđu da se povuku. Osvajanjem ključnih pozicija u pravosuđu eliminacijom nepoželjnih, postiže se glavni cilj, čime zagovarani Referendum o pravosuđu gubi svaki smisao. U isto vrijeme, na istoj valnoj dužini, Republički centar za istraživanje rata, ratnih zločina i traženje nestalih lica Rs, sa kojim rukovodi Milorad Kojić, dostavio je Visokom sudskom i tužilačkom vijeću BiH (VSTS) Informaciju o “prljavoj ratnoj prošlosti muslimanskih sudija“ sa imenima 15 sudija i tužilaca Suda i tužilaštva BiH, za koje se tvrdi da su diskriminisali Srbe u predmetima ratnih zločina, sa zahtjevom da se protiv njih pokrene disciplinski postupak i da se razriješe dužnosti. Kojić osobno tvrdi da diskriminacija prema licima srpske nacionalnosti na nivou BiH postoji od početka rada pravosuđa.\nVisoko sudsko i i tužilačko vijeće (VSTV), kojim predsjedava Milan Tegeltija, 26. i 27.10. 2017. razmotrilo je primljenu Informaciju i usvojilo zaključak da se od Ministarstva pravde BiH, Vijeća ministara BiH i Parlamentarne skupštine BiH zatraži po hitnoj proceduri izmjena čl. 44. Zakona o VSTV, kojom bi se omogućilo razrješenje sudija i tužilaca bez provedenog disciplinskog postupka. Informacija sa zaključima VSTV i prilozima odmah je prosljeđena Uredu Disciplinskog tužioca VSTV BiH na prioritetni postupak i Tužilaštvu BiH na nadležnost. Od Tužilaštva BiH su zatraženi podaci o licima optuženim za ratne zločine i o tome da li se protiv nekog sudije ili tužioca pomenutog u Informaciji vodi istraga ili krivični postupak. Uz to, od sudova BiH nadležnih za predmete ratnih zločina traže se podaci o nacionalnosti lica pravosnažno osuđenih pa oslobođenih za ratne zločine. Nije teško ocjeniti da je ovo novi atak na Bošnjake i priprema za lič.\nRepublički centar za istraživanje rata i ratnih zločina, kojim upravlja Kojić, upravo je izdao brošuru pod nazivom „Hronika ugašenih ognjišta“ koja ukazuje na stradanje Srba u Podrinju od 1992 do 1996. godine i dostavio je svim ambasadama u BiH.Isticanjem zločina počinjenim nad Srbima, koji se ni po kakvim aršinima ne mogu porediti sa onim što je agresijom na BiH učinjeno Bošnjacima, uspješno se umanjuje krivica Srba za teške zločine posebno zločine genocida počinjenih širom BiH.\nU intervjuu datom TV N1 ovim povodom Predsjednik Visokog sudskog tužilačkog vijeća (VSTV) Milan Tegeltija pokušao je pojasniti stavove i zaključke VSTV do kojih se došlo pri razmatranju Informacije Centra za istraživanje rata i ratnih zločina nad Srbima i ukazati na ranije i aktuelne probleme BH pravosuđa. Za pokretanje Odluke o razrješenju sudija, koju je podržala samo Rs, a osporavaju je EU i Američka ambasada, Tegeltija je rekao da razrješenja ne može biti bez istrage, disciplinskog postupka i procesa po međunarodnim pravnim standardima. Ovo što je do sada viđeno ni po čemu ne upućujue na takav put, već djeluje kao prijetnja i zastrašivanje.\nPri tome je potsjetio da, uz učestalo etiketiranje sudija i tužilaca, pravosuđe BH trpi teške pritiske i udare u različitoj formi, vidljivoj i nevidljivoj, naročito od kraja 2016-te. A pod takvim pritiscima je sve teže raditi. Na pitanje TV voditelja o velikom broju neriješenih predmneta iz oblasti ratnih zločina, korupcije i organiziranog kriminala rekao je da se po tom pitanju radi, ali nema rezultata, prije svega zbog loše saradnje između tužilaštava.\nPravosuđe treba da bude nezavisno, da radi po zakonu i bavi se svojim poslom. Da stekne puno povjerenje građana. Opšte je poznato, a to potvrđuju i provedene ankete, da bh pravosuđu vjeruje samo 30% bh građana, ali pravi razlog za to je, tvrdi Tegeltija, što građani ne vjeruju ni u šta što predstavlja državu, pa ni u pravosuđe. Za njega priča o haosu u pravosuđu i da se ne zna ko šta radi naprosto nema mjesta. Istina je da ima predmeta koji padaju, da su mnoge stvari u pravosuđu neuređene i treba ih urediti. Neprimjerno je komentarisati nepravomoćne presude, naročito u pojedinačnim predmetima. Tegeltija smatra da Pravosuđu BH treba korektivni mehanizam, koji bi omogućio provjeru statusa sudija i tužilaca iz vremena prije njihova imenovanja. Treba – ali ne samo sudstvu, već prije svega organima vlast i, službama sigurnosti i policiji. Trebalo je mnogo ranije, od prvog dana primjene Dejtona, filtrirati sve stubove BH vlasti, pa se ne bi dogodilo ovo što se događa. Ali Dejton ne samo da nije očistio državu od okupatora i neprijatelja države, već im je dao vlast, pomogo i pomaže ratnim zločincima, kriminalcima i ratnim profiterima da s nama vladaju. I sada dolazimo u fazu u kojoj treba onesposobiti, ako treba i likvidirati pravosuđe, kako se ne bi usudilo raditi svoj najvažniji posao, pozvati na odgovornost i procesirati bagru koja već 25 razara ovu državu.\nNamjera ovog teksta nije braniti pravosuđe. Znamo šta se u njemu događa, ali znamo i zbog čega. Najnoviji udari na pravosuđe u cjelini i njegove institucije, oštriji nego ikad do sad, jasno pokazuju da je cilj neprijatelja BiH srušiti jedan od glavnih stubova postojanosti države BiH, oboriti sebi pod noge pravosudni sistem, uspostaviti nad njim punu dominaciju i učiniti ga poslušnikom. Ako se to dogodi država BiH mora se ozbiljno zabrinuti za svoj opstanak. A to se neće i ne smije nikad dogoditi.\nBurlington, 29.10.2017 Zijad Bećirević\nB-H PRAVOSUĐEZijad Bećirević\nGASI SE HAŠKI SUD: Uspjeh ili neuspjeh Haškog suda u BiH?\nVlasnik H&M investirao u srpsko-švedski startap\n”Svi oni koji danas žele oteti dio Kosova ili BiH žive u velikoj zabludi”\nEsad Jaganjac iz Londona: I to je sve! I šta ćemo sad?\nUrednik BiH Info Desk 29/03/2022 29/03/2022


Hummel u naredne četiri godine sponzor opreme RSCG\nRukometni savez Crne Gore sa zadovoljstvom želi da Vas informiše da je zaključen ugovor o saradnji sa danskim brendom sportske opreme Hummel.\nUgovorom koji su u Arhusu (Danska) potpisali predsjednik Rukometnog saveza Crne Gore Petar Kapisoda i predstavnik kompanije Hummel Michael Blicher Rasmussen, precizirano je da će u naredne četiri godine, sve reprezentativne selekcije nositi opremu renomiranog proizvođača.\nImajući u vidu bogatu tradiciju Hummel-a, te renome klubova i nacionalnih federacija koji već imaju zaključen ugovor o saradnji sa tom kompanijom, izuzetno nam je zadovoljstvo što će već od Svjetskog prvenstva za rukometašice u decembru i Evropskog prvenstva za rukometaše koje se u januaru održava u Austriji, Švedskoj i Norveškoj, naši reprezentativci i reprezentativke nositi opremu sa logom kompanije koja je prepoznata širom planete.\nKako je Hummel ranije zaključio ugovor sa Ženskim rukometnim klubom Budućnost, najboljim predstavnikom naše države na međunarodnoj sceni, to vjerujemo da će i saradnja sa nacionalnom federacijom biti na obostrano zadovoljstvo. Uvjereni smo da ćemo uz veliki doprinos obje strane, ostvariti sve ciljeve koje smo definisali ugovorom, a koji prvenstveno obuhvataju veliki broj međunarodnih takmičenja na kojima će naše reprezentacije nastupiti u naredne četiri godine.\nDanski brend sa sjedištem u Arhusu, osnovan je 1923. godine i primarno pokriva tržišta skandinavskih zemalja, centralne Evrope i Turske.


Zglobni Broker Handler\nViličar sa ručnim papirom za odvoz kemijskog vlakna\nZnačajke konstrukcije čelične konstrukcije visoke čvrstoće, udovoljavaju korisniku kontinuiranom radu. Jednosmjerna stezaljka ventila cilindra za ulje ima funkciju da osigurava pritisak, kako bi se osigurala sigurna i pouzdana u postupku uporabe. Specifikacija Video Napomena ...


Njemačka: Nova pravila pri ulasku, šta to znači za bh. državljane? - BH Glas\nNaslovnica Vijesti Svijet Njemačka: Nova pravila pri ulasku, šta to znači za bh. državljane?\nNjemačka: Nova pravila pri ulasku, šta to znači za bh. državljane?\nIzvor: N1/Deutsche Welle\nPrethodni članakTurska: Umjetnik tokom paraglajding skoka svirao saz i pjevao\nNaredni članakTurska uspješno testirala prvi leteći automobil ”Cezeri”


Čeka li nas postantibiotska apokalipsa? - ZANIMLJIVOST DANA\nFoto: N.N. | Čeka li nas postantibiotska apokalipsa?\nN.N. 30.10.2017 07:00\n"Govorimo o porastu broja superbakterija, smrti moderne medicine, postantibiotskoj apokalipsi. Zašto to kažem? Ne samo što su nam potrebni antibiotici u svakodnevnom životu zbog bakterijskih infekcija, naravno ne za virusne infekcije, ali zapravo veliki broj ljudi je podložan infekcijama u okviru svojih tretmana, liječenja raka ili transplantacije. Tu su i pacijenti koji imaju dijabetes, koji su više podložni infekcijama. Mogli bismo da izgubimo djelotvornost zaštite pacijenata", kaže Sali Dejvis, zdravstvena zvaničnica iz Engleske.\n"Zamislite rutinske operacije, carski rez, zamjenu kuka. One bi mogle da postanu mnogo rizičnije ako ne bismo imali djelotvorne antibiotike. Superbakterije ubijaju i sve ih je više", kaže Dejvisova.\n"Moramo da vidimo realan rad kako bismo osigurali da koristimo antibiotike samo ako su zaista potrebni. Moramo da razmišljamo na način da antibiotike dobiju samo oni kojima su zaista potrebni, prepoznamo da u većini najsiromašnijih zemalja ljudi nemaju pristup istim antibioticima kao u bogatim zemljama i da to ubija stotine hiljada ljudi svake godine. Zato moramo da obezbijedimo da pristup i resursi budu bolji", kaže Ed Vajting iz organizacije "Wellcome Trust".\n"Moramo da shvatimo kako to sve zajedno funkcioniše. Jer imate prisustvo antibiotika u otpadu, posebno u prirodnom okruženju, imate antibiotike, koji se koriste u lancu ishrane i antibiotike koje koriste ljudi. Znamo da je previše toga loše, ali ne znamo kako oni rade zajedno i moramo da shvatimo to bolje", ističe Vajting.


Slavice, Slavice da li nosiš GAĆICE?! (VIDEO) | Mondo Portal\nSlavica Cukteras fotografije Instagram\n30. oktobar, 01:48\nSlavice, Slavice da li nosiš GAĆICE?! (VIDEO) 10 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n29.04.2020. / 16:16\nIzvor mondo.rs 29.04.2020. / 16:16\nInstagram se sada pita?\nČini se da je Slavica Ćukteraš na društvenim mrežama trenutno aktivnija više nego ikada pre.\nNjene zavodljive fotke, malo malo pa raspale maštu njenih pratilaca. Ova poslenja je oduševila, ali navela i da se u komentarima povede polemika oko pevačicinih gaćica.\nSlavica se slikala kako sedi na podu, na sebi uma crvenu majicu, ukovrdžala je kosu i izgleda fenomenalno, ali nije sigurno da li je obukla i gaćice. Fotku je podelila na Instagramu i izazvala bujicu komentara.\nŠta vi mislite, da li ih je obukla ili ipak nije?\nPogledajte MONODO prilog sa Slavicom Ćukteraš!\npevačice instagram slike fotografije\n02.05.2020. / 13:43\nIdi pa vidi, ako te zanima\nČudo bi bilo da ih nosi\n29.04.2020. / 22:37\nI jedna prsotina posle razvoda..


Foto: @24sports / Twitter\nZatim je Olimpijakos krenuo u poteru za Lukom Ivanušecom. Poslao je Lokomotivi ponudu od četiri miliona evra, ali je Dinamo iz Zagreba bio konkretniji. Uspeo je Dinamo da dovede Ivanušeca za tri miliona evra i procente od dalje prodaje.\nMeđutim, grčki velikan je sačekao svojih pet minuta i uzvratio udarac. Mladi prvotimac Mladosti iz Doboja kod Kaknja Nemanja Nikolić karijeru će nastaviti u Olimpijakosu. Kako saznaje "Dnevni Avaz", Nikolić je u pratnji menadžera već doputovao u glavni grad Grčke u pratnji menadždera. Trenutno se nalazi na lekarskim pregledima, nakon kojih će uslediti potpis na petogodišnji ugovor. Prvi deo sezone provešće na pozajmici u redovima Mladosti.\nNemanja Nikolić (18) je jedan od najtalentovanijih igrača Bosne i Hercegovine. Radi se o desnom beku koji već ima zavidan staž u seniorskom fudbalu. Početko leta bosanski mediji su pisali da su favoriti za Nikolićev potpis Crvena zvezda i Dinamo. Čak je i predsednik Mladosti iz Doboja kod Kaknja rekao da je nešto jaču ponudu poslao hrvatski šampion. Bosanci su pisali da je Dinamo bio spreman da izdvoji 500.000 evra.


Sajt je u fazi izrade Novosti\nUskoro ćemo uneti novosti...Hvala na razumevanju Dobar san\nUkoliko loše ili vrlo malo spavate, to ne treba da vas čudi jer u naše vreme, čak i u normalnim uslovima, nije lako spavati zdravim, okrjepljujućim snom, niti sanjati lepe snove koji nas pune energijom. Savremeni tempo života ne ostavlja dovoljno vremena za spavanje, a svedoci smo da je posljednjih godina došlo\ni do poremećaje klime na planeti. Leta ne samo da su toplija, već i periodi visokih,\ntropskih temperatura traju sve duže. Velike i nagle promene klimatskih uslova uzrok su nesanici, nervozi, uznemirenosti i drugim sličnim tegobama, posebno u popodnevnim i večernjim časovima. Ovakvi uslovi posebno stvaraju\nprobleme ljudima koji žive u gradovima, naročito onima koji stanuju u zgradama gde visoka temperatura u usijanim stanovima ne dozvoljava da se zaspi. Broj ljudi koji reaguju na klimatske promjene u stalnom\nje porastu, tako da se danas procjenjuje da oko 30% populacije\npati od poremećaja spavanja. Nedostatak sna dovodi do smanjenja koncentracije, brzine reakcija,\nsposobnosti opažanja i pamćenja, do povećanja nervne iscrpljenosti, fizičkog umora... Posle tri dana bez sna, ljudi gube pamćenje ili imaju\nhalucinacije, a ukoliko su deset dana\nlišeni sna, ličnost im je potpuno dezorijentisana. Sve to utiče na slabljenje imunološkog sistem,\npa je organizam podložniji bolestima.\n1. Pre spavanja ne treba jesti previše masnoće, pečena jela, sosove ili slatkiše. Umjereni obrok sa svim potrebnim sastojcima u ranim večernjim časovima (posle dvadeset jedan sat želudčani sokovi prestaju da se luče) može da doprinese boljem snu. Jake čajeve, kafu, čokoladu, gazirane napitke, cigarete i alkohol svakako treba izbegavati nekoliko sati pre spavanja.\n2. Što se tiče kuhinjske soli, ona je neprijatelj sna broj jedan. Da bi je eliminisali, bubrezi su primorani na prekovremeni rad koji iziskuje veliku količinu vode, zbog čega dolazi do čestog buđenja da bi se pila voda. Takođe, na minimum treba smanjiti unošenje hrane koja sadrži dosta soli, kao što su, na primer, suhomesnati proizvodi i senf. Mnogo je bolje napraviti čorbu od svežeg povrća, jer se lako vari.\n3. Slatkiši takođe mogu biti smetnja dobrom snu. U čokoladi, kažu stručnjaci, postoje dve supstance koje iritiraju nervni sistem, pa se zato preporučuje da se izbegava pred počinak; a tako isto i torta, keks, puding.\n4. Zelenu salatu je korisno jesti uz večeru jer sadrži jednu vrstu beličastog mleka koje ima sedativno dejstvo. Odlični su i beli i crni luk, kao i zeleni radič (cikorija).\n5. I povremeni post je blagotvoran. Sveti Jovan Lestvičnik kaže: "Post je gašenje plamena telesne požude, odstranjivanje rđavih misli, spas od ogrubelosti... olakšica sna." Proizvodi\nIdealno rešenje za sve koji imaju probleme sa hroničnim bolovima u\nleđima i nogama, ali i za one koji su zdravi, ali im je način života takav da se malo\nkreću i nemaju vremena za rekreaciju. Masažna fotelja radi po principu vibracione masaže. Fotelja je\ndizajnirana tako da može da masira sve mišiće na leđima, zatim sedalnu regiju i noge.\nBolovi u krstima nestaju, kao i grčevi u nogama, koji često umeju da vas bude noću\nuskraćujući vam dobar san. Bez obzira na visinu i konstituciju osobe, fotelja može da za čas da\nse podesi tako da savršeno odgovara svakome. Kada je fotelja podešena, možete birati između devet programa koji vas relaksiraju, pokreću, poboljšavaju cirkulaciju... Na daljinskom upravljaču možete podesiti vreme i jačinu trajanja masaže. Pored toga što je lepo dizajnirana i može biti vrlo atraktivan komad\nnameštaja u vašoj dnevnoj sobi, ova fotelja je i vrlo štedljiva. Troši koliko i jedna\nsijalica od 60W, što znači da štedi električnu, ali jača vašu energiju.\nMasažna fotelja opušta mišiće, otklanja bolove u leđima i nogama,\nnapetost i stres. Preporučuje se posebno osobama koje većinu radnog\nvremena provode sedeći, npr. menadžeri, službenici, vozači, ali i za\none koji većinu svog radnog vremena provedu na nogama: frizeri,\nprodavci. Naročito se preporučuje sportistima radi relaksacije mišića.\nDeluje pozitivno na sve - i zdrave, i ljude slabe pokretljivosti i\nDecije cebe meda\nTri preslatka medvedića okružena srcima savršen su poklon za najmlađe. Ovo vuneno ćebe sasvim sigurno će osvojiti srca mališana, a njegova mekoća doprineće osećaju topline i udobnosti.\nĆebe se isporučuje samo u dimenziji 140×200cm.\nDonji deo leđa naročito je osetljiv, pogotovo kod starijih osoba i\nonih koji i inače imaju problema sa kičmom. Zato je ovaj pojas nejbolje rešenje da sačuvate taj deo leđa. Pojas od vune\nPojas sa magnetima ima istu ulogu kao i običa pojas od vune, uz dodatno magnetno dejstvo.\nPojas od vune sa magnetima\nProblem sa znojenjem i hladnim stopalima mogu biti otklonjeni.\nAnatomski podesivi ulošci, od prirodne merino vune pomažu kod problema sa perifernom cirkulacijom.\nPrvo što pada u oči kod ove posteljine izrađene od merino\nvune jeste njen jedinstven dizajn. Ipak, kvalitet prednjači: za izradu je korišćena najkvalitetnija australijska merino vuna, a kontrola kvaliteta izrade obavlja se ručno, svaki izrađeni komad se pojedinačno proverava.\nStandardni komplet za jednu osobu sastoji se od: podloge 90×190cm, i jastuka 45×75cm.\nProizvod se izrađuje i u svim ostalim dimenzijama prema vašim potrebama i željama. Posteljina od kamilje dlake\nU koliko želite da osetite luksuz najboljih svetskih hotela, a u isto\nvreme neverovatan komfor i prijatnost onda je posteljina od kamilje dlake prava stvar\nza vas. To je zapravo prekrivač sa dva lica, te omogućava dvostrano korišćenje i tako\ndaje mogućnost različitih kombinacija koje će vašu spavaću sobu uvek činiti novom i\ndrugačijom. Vrhunski kvalitet, neverovatna mekoća i savršen dizajn ovog\nprekrivača zadovoljavaju prohteve i najzahtevnijih kupaca.\nStandardni komplet za jednu osobu sastoji se od: podloge 90×190cm, ćebeta 135×200cm i jastuka 45×75cm.\nProizvod se izrađuje i u svim ostalim dimenzijama prema vašim potrebama i\nPosteljina od kasmira\nOva posteljina je izradjena od najkvalitetnije kašmirske vune koja se\ndobija češljanjem kašmirskih koza. U svetu se posedovanje ovakve posteljine od najfinijeg kašmira smatra statusnim simbolom. Jedinstven dezen dobijen strojnim šivenjem odiše udobnošću\nStandardni komplet za jednu osobu sastoji se od: podloge 90×190cm, 35×200cm. i jastuka 45×75cm.\nProizvod se izrađuje i u svim ostalim dimenzijama prema vašim potrebama i željama. Magnetna podloga\nMagnetne podloge služe korekciji već postojećih ležaja. Izuzetno su korisne za ležaje na sklapanje\n(fotelje kauče, itd). Veoma su zahvalne za male prostorije gde je teško smestiti veliki krevet sa dušekom.Jednostavno se navlači na postojeći dušek i za samo par minuta se može skinuti kada za to postoji potreba. Maksimalno se prilagođava anatomiji tela tako da daje vrhunsku udobnost tokom sna. Sedam magnetnih traka pruža laganu magnetnu terapiju koja osvežava i regeneriše ceo organizam, tako da se više nećete buditi umorni, nenaspavani i sa bolovima.Nakon samo nekoliko dana korišćenja\nbudićete se odmorni i vedri, spremni za početak novog dana i san će za vas predstavljati jednu totalno novu dimenziju. Karbonska mreža i pamučno platno s dodatkom srebrnih niti takođe će vas\noptimalno štiti od geotehničkih zračenja.\nOvu podlogu preporučujemo osobama koje pate od osteoporoze, poremećaja\ncirkulacije, nabreklih vena, ali i zdravim osobama, pre svega onima\npod konstantnim stresom, kojima je neophodno da za vreme spavanja\nTerapija magnetima koristila se još od davnina u mnogim kulturama\nširom sveta: u Kini, Egiptu, Grčkoj... Dejstvo magneta potvrdila je i\nmoderna zapadna medicina, a najbolji dokaz tome jeste široka upotreba\nŽelite li ugodno provesti svoje vreme, saznati mnoštvo korisnih i vrednih informacija, a ujedno\npoboljšati svoj život i početi spavati zdravo, dođite na jednu od naših prezentacija. Kompanija Eterna Vita prodaju posteljine vrhunskog asortimana za zdravo spavanje vrši isključivo putem prezentacija. Na njima ćete, uz ugodno druženje, saznati i mnoštvo korisnih informacija o zdravom spavanju i življenju, a naši će Vam savetnici za zdravo spavanje vrlo rado pomoći u rešavanju Vaših problema vezanih za zdravlje i spavanje.\nNaše prezentacije jedinstvena su prilika da se uverite u visok kvalitet proizvoda i usluga koje Vam nudimo. Na licu mesta , naši će Vam savetnici demonstrirati karakteristike i mogućnosti naših proizvoda, ali će Vam isto tako omogućiti da se i sami u to\nuverite. Pogledajte i osetite razliku!\nUpravo ova mogućnost isprobavanja proizvoda razlog je zbog kojega se velik broj ljudi odlučuje na kupovinu upravo naših proizvoda. Zadovoljstvo kupaca nam je na prvom mestu, a mi smo našli najbolji način da to i ostvarimo!\nAko ste komunikativna, ambiciozna, prijatna i dinamična osoba, Eterna Vita Vam pruža mogućnost stupanja u stalni radni odnos kao\nsamostalni terenski komercijalista i to na teritoriji cele Srbije.\nŽelimo da sarađujemo sa:\n* osobama koje žele da uče i napreduju,\n* koje imaju izraženu samoinicijativu,\n* koji žele da rade i zarade više od proseka.\nNe postavljamo ograničenja ni po kom osnovu:\nBez starosne granice,\nsvejedno je da li ste muško ili žensko,\nobrazovni profil i stepen obrazovanja nisu presudni,\nslična radna iskustva nisu uslov.\nmogućnost uspostavljanja stalnog radnog odnosa,\nodličnu zaradu i kontinuirano usavršavanje\nzadovoljstvo rada u prijatnom i dinamičnom okruženju,\nprofesionalan odnos prema svakom zaposlenom.\nDusek Memory Silver Star\nTkanine od kojih je izrađen memory silver dušek tretirane su mikrokapsulama gela proizvedenog od biljaka koje su bogate esencijalnim uljima. Postoje tri varijante ovih dušeka: sa mirisom lavande, kamilice i aloe vere.\nJezgro dušeka je napravljeno od anatomski oblikovane poliuretanske pene. Pena organskog porekla zbog svoje strukture otvorenih pora izrađenih poput saća pruža veliku čvrstoću.U isto vreme ovaj materijal je veoma fleksibilan i elastičan, što sprečava da se dušek deformiše. Zbog ovih karakteristika koje smo naveli dušek se maksimalno\nprilagođava anatomiji tela. Takođe je veoma važno napomenuti i da struktura dušeka takva da on može da diše, a samim tim i vaše telo može da diše tokom spavanja na podlozi od čiste merino, kašmirske ili kamilje vune. Jezgro dušeka zaštićeno je pamučnom tkaninom sa antibaktertijskom i antialergijskom zaštitom uz kao što smo već pomenuli dodatak mikrokapsula gela od lavande, ili kamilice, ili aloe vere. Svi memory silver dušeci imaju 15 godina garancije i izrađuju se u svim dimenzijama prema vašim potrebama i željama.\nLavanda - antiseptik, pomaže zaceljivanje rana, blagotvorno deluje na glavobolju, nesanicu, migrenu\nAloe vera - deluje antibakterijski i antigljivično, pomaže zaceljivanje rana i opekotina, poboljšava krvnu sliku\nKamilica - smanjuje i neutrališe alergijske reakcije, osipe na koži, naročito je dobra za žene Saznajte vise o vuni\nŠta je vuna? Nazivom vuna se opisuju mekane dlake krzna pojedinih sisara, posebno ovaca (ovčja vuna).\nOna uz svilu i kazein spada u grupu proteinskih vlakana, ali se od drugih životinjskih dlaka razlikuje\nvisokim postotkom sadržanog sumpora (3-4%) koji potiče od visokog sadržaja dvostrukih aminokiselina cistina. Za dobijanje vune ovce se strižu, a kašmirske koze i angorski kunići se isčešljavaju. Kod\nnekih vrsta ovaca vuna se čupa, što međutim za životinje nije bolno, jer se izvlače samo dlake koje\nviše nisu čvrsto ukorenjene.Vuna je jedna od mnogobrojnih malih čuda prirode koja ponekad i ne primećujemo. Vuna je prirodna zaštita kojom se ovce štite od kiše, snega, hladnoće, vrućine.\nČovečanstvo koristi vunu preko 25.000 godina i najstarije pronađeni tekstili su vunenog sirovinskog sastava. Po svom hemijskom i morfološkom sastavu, vuneno vlakno karakterišu jedinstvene karakteristike\nkoje ne poseduje nijedno drugo prirodno ni hemijsko (ni veštačko ni sintetičko) vlakno.\nVuna ima prirodnu osobinu regulisanja temperature. Unutrašnjost vlakna vune može preuzeti vodenu paru,\ndok spoljna površina odbija vodu. Vlakno može prihvatiti do 33% vode u odnosu na svoju suvu težinu\nbez da se oseti da je vlažna. Suši se znatno brže nego, na primer, pamuk.\nProizvod od vune sadrži u odnosu na ukupnu zapreminu do 85% vazduha. To svojstvo mu omogućava da jako\ndobro održava telesnu temperaturu na idealnih 36.5 C.\nVuna je rožnato tkivo koje u sebi sadrži lanolin - prirodna mast koja vunu štiti, a na ljude deluje pozitivno.\nSaznajte vise o grinjama\nKućne grinje su paraziti iz tipa zglavkara koji žive u ljudskom okruženju, na posteljini, tepisima i drugim vlaknastim materijalima. Jedu perut i druge izumrle ćelije kože, kao i razne druge organske materije. U prirodi, mikro-predatori i izlaganje direktnim sunčevim zracima ih ubijaju. Smatraju se jednim od najčešćih uzroka astme i alergijskih oboljenja. Miris enzima koje grinje proizvode se\nnajjače može osjetiti u napunjenim kesicama usisivača. Evropske grinje (Dermatophagoides pteronyssinus)\ni američke grinje (Dermatophagoides farinae) predstavljaju dvije različite vrste.\nŽivotna granica muških grinja je 20 do 30 dana, a oparena ženska grinja može živeti i do 70 dana, i izleći 60 do 100 jaja u poslednjih 35 dana života. Iz jajeta se izleže larva sa šest nogu, i nakon perioda od 20 do 30 dana, izleže se odrasla grinja sa osam nogu. Za sedamdeset dana života, ženska grinja ostavi oko 2000 čestica fekalija i još veći broj delimično enzimski inficiranih čestica prašine. Grinje preživljavaju u svim klimatskim uslovima, osim na velikim nadmorskim visinama, gde je\nonemogućeno razmnožavanje. Neophodan uslov za ishranu i razmnožavanje grinja je relativna vlažnost vazduha preko 60%. Žive u posteljini, dušecima, namještaju i tepisima. Enzim DerP1, koji se nalazi u fekalijama grinja, je vrlo čest uzrok alergijskih reakcija pa čak i astme. Duža izloženost kože proteinima u ekskrementima grinja može da naruši odbrambeni sistem kože i omogući ulazak alergenasa i iritanata, vodeći ka upalama i svrabu kože ili pruritisu.\nSaznajte vise o magnetima\nNe postoji osoba koja nije čula za neobičnu moć magneta, da telo oslobađaju tegoba, bolova,\npa čak i pojedinih bolesti. Upotreba magneta u terapeutske svrhe poznata je više od 3.000 godina,\na u to doba magnetoterapija se najpre primenjivala u Kini. U staroj Grčkoj, Aristotel je prvi govorio o terapeutskoj primeni prirodnih magneta.\nA, način na koji deluju na organizam, i u kod kojih tegoba su najefikasniji, objašnjava diplomirani fizičar Radoslav Jevtović, sa Instituta “Mihailo Pupin”.\n-Nervni impulsi u našem telu prenose se slabom “strujom“, koju ćelije same proizvode. Svaka ćelija u našem telu sadrži elektropolarizovane čestice (jone), koji reaguju na te podražaje. Osećanje bola nije ništa drugo nego “strujni“ signal koji ćelije šalju u mozak, alarmirajući ga da nešto nije u redu. Raskrsnice tih nerava su akupunkturne tačke, na koje se postavljaju magnetići, što je slično kao kod akupunkture iglama. Razlika je u tome što se igle moraju postaviti tačno na mesto gde se spajaju nervi, dok je dejstvo magneta šire, pa se samim tim stimuliše i akupunkturna tačka i predeo oko nje. Delovanjem magneta na te tačke početni nivo impulsa se vraća na normalu, kaže Jevtović.\nImpulsno magnetno polje može se primenjivati kod lokalnih zapaljenskih procesa na želucu, debelom crevu, prostati, koštano-zglobnom sistemu, kod zapaljenskog i degenerativnig reumatizma, povreda centralnog i perifernog nervnog sistema, poremećaja i oštećenja periferne cirkulacije (Rejnoova i Birgerova bolest), povrede mekog i koštanog tkiva. Pozadina: 1\nSaznajte više O vuni\nEterna Vita Copyright 2011\nWebsite design by Goran Dušković


Istorija Razvoja Zemunske Biblioteke 1812-1914.\nUploaded by DejlKuper\nDescription: Istorijska pozadina osnivanja prve zemunske biblioteke. Biblioteka slavenoserbska zemunska. Srpsko građansko čitalište.\nIstorijska pozadina osnivanja prve zemunske biblioteke. Biblioteka slavenoserbska zemunska. Srpsko građansko čitalište.\nVladimir Živanović 051333\nBeograd, februar 2006. godine\nPanorama Zemuna, XVIII vek\nIstorijska pozadina osnivanja prve zemunske biblioteke Posle dva rata sa Turskom (1716-18. i 1737-39. godine), Austrougarska je definitivno utvrdila kao svoj posed malo naselje u neposrednoj blizini Beograda, kao i Sremsku oblast. Pošto su sva naselja uz Dunav imala značaj kao pokrajinska naselja, godine 1746. ukinuta im je vlastelinska uprava. Pripala su Vojnoj granici, a 1749. Zemun je dobio slobodno upravljanje i svoju gradsku upravu, Magistrat.\nUspostavljanjem građanske uprave Zemun se počeo razvijati kao trgovački grad koji je bio kapija tadašnje Evrope. Godine 1730. osnovan je granični prelaz Kotumac. Preko te stanice odvijala se trgovina robom sa istoka i sa\nzapada. Godine 1749. Zemun je imao oko 2700 stanovnika. Carski savetnik V. Taube pisao je 1776. da je privreda u usponu i da „trgovina čini ovo mesto znamenitim. Pošto Zemun leži otprilike između Beča i Carigrada, sve što ovamo ili onamo ide mora proći kroz ovu varoš." Među raznovrsnom robom koja se mogla naći kod zemunskih trgovaca, prodavale su se čak i boje za slikarska platna, kao i razne knjige. Prvi zemunski knjižari bili su Gavrilo Kovačević i Mihailo M. Jovanović. Srpskom knjigom bavili su se i trgovci Mojsije M. Lazarević, Dimitrije Nikolić, Vasilije Vasiljević, kao i komisionar Aleksandar E. Zahe. Uspešnom trgovinom, kao i razvijanjem zanata1, u Zemunu se stvorilo građansko jezgro čija je inteligencija koristila knjige. Veliki broj trgovaca imao je članove porodice po glavnim gradovima Centralne Evrope, kao i u Carigradu, kako bi lakše razvijali svoju trgovinu. Na taj način su i napredne ideje, zajedno s knjigama, stizale u Zemun. Pošto Zemun leži u neposrednoj blizini Beograda, njegovi stanovnici, najvećim delom Srbi, učestvovali su na razne načine u oslobodilačkoj borbi protiv Turaka, pomažući svom narodu s druge strane Dunava. Zanatlije su činile razne usluge ustanicima, dok su ih trgovci novčano pomagali. Takođe su se tu našli i umetnici, tj. prosvetni radnici. Tako je iz Zemuna u oslobođeni Beograd prešao i književnik Dositej Obradović i pozivao ostale učene Srbe na prosvetni rad. Premda je Austrougarska vodila apsolutističku politiku, srpsko građanstvo se, pod vođstvom mitropolita Stevana Stratimirovića, pozivalo na ranije privilegije i tako izborilo za osnovnu narodno-crkvenu autonomiju, oličenu u crkvenim opštinama. To su bile zajednice svih stanovnika pravoslavne vere, kao i sveštenstva, u jednoj ili više parohija. Crkvene opštine su vodile računa o školama, kao i o drugim kulturno prosvetnim ustanovama, a čelnici su shvatili značaj dobro organizovanih škola i biblioteka. Biblioteka slavenoserbska zemunska Austrougarska politika je radila na denacionalizaciji Srba, a zemunski su se Srbi protiv toga borili unapređivanjem sopstvenog kulturnog i verskog nasleđa, razvijanjem težnji ka otvaranju škola i drugih kultuno-prosvetnih ustanova. Postoji pomen iz 1725. godine - Zemun je tada bio veoma malo naselje - da je u njemu radila jedna škola i u njoj učitelj Toma. Dvadeset godina kasnije, pored Nikolajevske crkve izgrađena je Opšta srpska osnovna\nZemun je 1754. imao 54 trgovaca, dok ih je 1801. u njemu živelo već 110. Na prelazu iz XVIII u XIX vek Zemun je imao dvanaest zanatskih esnafa sa četrdeset dva zanata.\nškola, sa ciljem da poučava pravoslavnu mladež u srpskom, ili tada zvanom slavenskom čitanju i pisanju. Pored Bogorodičine crkve u Zemunu, sagrađena je škola u kojoj je, po zamisli, trebalo da bude smeštena knjižnica, kao i čitaonica za narodno prosvećivanje. Sa njom počinje istorija zemunske biblioteke koja je nazvana Slavenoserbska biblioteka zemunska.\nPrva škola u Zemunu pored Nikolajevske crkve\nPo ugledu na karlovačke Srbe i zemunske Grke, koji su već imali školske fondove, Srbi u Zemunu su 14. januara 1812. sačinili dokument o osnivanju srpskog crkveno-školskog fonda. Dokument je nazvan Ustav fonda ili prvo osnovno pismo, a sačinjen je na podstrek protoprezvitera i pisca Jeftimija Ivanovića2, na dan svetog Save3. Već iste godine, 1. novembra, potpisan je Ustav fonda, a potpisali su ga zemunski sveštenici i ugledni građani. Fond se u narednom periodu uvećao, pa je prota Ivanović aprila 1826. sazvao Srbe na savetovanje. Na svetosavskim proslavama skupljen je novac za kuću u kojoj je trebalo da bude škola. Godine 1822. srušena je dotrajala, stara kuća i na zapadnoj strani Bogorodičine crkve sagrađena nova školska zgrada. Po jednom tadašnjem opisu, zgrada, koja je imala petnaest učionica, bila je „ujedno i ukras grada“. Zemunski Magistrat je 1. avgusta 1823. poslao izveštaj Slaveno-sremskoj generalnoj komandi, u kome je istaknuto da se u novoj zgradi nalazi pet škola: tri ilirske (srpske), jedna nova grčka i jedna stara grčka škola. U zgradi škole je osnovana i Slavenoserbska biblioteka, ukrašena portretima\nJeftimije Ivanović (1773. Sen Mikluš - 1849. Mitrovica), bio je protoprezviter gotovo 38 godina, budio je i negovao nacionalnu svest i uz podršku iz Karlovaca, od mitropolita Stratimirovića, uticao na srpsko obrazovanje. 3 Slavljenje Svetog Save kao školske slave odredilo je namesništvo kneza Mihaila Obrenovića 1840. godine. Prota Ivanović je pre Zemuna bio đakon u manastiru Kueždin, gde je od XVI veka proslavljan sveti Sava kao hramski zaštitnik, pa je moguće da je on preneo tu ideju u Zemun, odakle se kasnije slava prenosi u ostale srpske škole.\nistoričara Jovana Rajića i prosvetitelja Dositeja Obradovića. Na zgradu je bila postavljena tabla sa natpisom: Školska biblioteka Mudrosti je cveće u knjigama kojih(h) ovde ima stotinama. Čitaj, rode, i sabiraj cveće, ono t’ nigda uvenuti neće. 1825 Priloži i pozlati Dimitrij Bratoglič Drugi ustav školskog fonda potpisan je 1826. godine, a potpisalo ga je sedamdeset dva lica. U oba ustava, i u starijem i u novom, propisano je da se 14. januara okupljaju priložnici crkvenom fondu, kao i da se njihova imena javno spominju, a da jedan učenik pročita kratko slovo (zahvalnicu) svima koji su fondu pomogli: „da se kratkim slovom blagodari svima fundatorima“, ili da se „ govori o polzi kristijanske nauke i prosveštenija“4. Praznovanje školske slave je počinjalo svečanim okupljanjem građana, pa bi posle prigodnog slova učenika i učenice ostala deca pevala. Potom bi se čitali Ustav i imena rodoljubivih građana. Nakon toga bi zemunski protoprezviter pozvao prisutne građane na „žertvodanije“5 za školski fond. Posle prilaganja bi se služila liturgija u Bogorodičinoj crkvi, gde bi se takođe održao svečani govor. Biblioteka je zvanično osnovana 14. januara 1825. godine, a nominalni osnivač je bio Mojsije M. Lazarević, trgovac, koji je poklonio 145 srpskih, nemačkih i latinskih knjiga. Bio je poznat i po tome što je nabavljao svaku novu srpsku knjigu. Zemunski paroh Konstantin Rakić je poklonio biblioteci 71 mahom italijansku knjigu. Vasilije Lazarević, kapetan iz Zemuna, ustupio je veći deo svoje biblioteke, kao i kolekciju starog srebrnog novca. Spisak donatora broji 69 uglavnom Zemunskih građana koji su 1826. potpisali drugi ustav. Biblioteci su knjige priložili i Marko Bratoglić, trgovac, Jeftimije Ivanović, protoprezviter, paroh Lazar Andrejević, paroh Lazar Savić, tumač i magistratski savetnik Ignjat Vasiljević, učitelj jerođakon Avram Živanović, Maksim Mladenović, blagajnik, Marjan Filipović, komesar policije, pisar Georgije Rašković, grčki učitelj Lazar Marjanović, kao i mnogi drugi\nIz drugog ustava iz 1826. godine. U jednom članku Srpskih novina, iz 1874 zabeleženo je: „Teško je pri ovoj toržestvenoj sceni biti, a na oltar narodnog prosveštenija žertvu ne prineti, i duša mora onog zaboleti, koji vidi kako rodoljubci podašno otvaraju ruku, a sam nema šta da žertvuje.“\nzemunski građani. Među priložnicima je i jedna institucija, Matica srpska iz Pešte. Biblioteka je nabavljala svaki novoizašli primerak srpske knjige. Fond biblioteke 1830. godine broji više od hiljadu knjiga. Od srpskih knjiga tu su dela istoričara Jovana Rajića, pesnika Lukijana Mušickog, Dositeja Obradovića i drugih, a od stranih knjiga, biblioteka je posedovala i dela filozofa Sokrata i Platona, retora Demostena, kao i Cicerona, pesnika Ovidija i Horacija, kao i dela francuskog filozofa i pisca Rusoa. Prvi bibliotekar bio je Mojsije M. Lazarević, zapravo on se 1828. pominje kao „direktor“ biblioteke. Biblioteku je održavao u dobrom stanju i za to nije primao nikakvu nagradu. Uz knjižni fond biblioteka je oformila i svoju muzejsku zbirku. Godine 1830. imala je dva zlatnika, šezdeset srebrnjaka i oko šest stotina starih bakarnih novčića. Stari novac poklonili su zemunci Živko Maksimović i braća Lazarević. Tada je muzejska zbirka dobila stari novac s likovima kraljeva Radoslava, Uroša, cara Dušana. Stari novac darivali su i iz Vukovara i Sente. Tršćanin Ćirković poslao je komad iz oltarskog poda Izidinog hrama u Pompeji. Biblioteka je imala razne nazive. Njeno ime nalazimo među spiskovima pretplatnika raznih izdanja do 1850. Ona se spominje kao Serbska biblioteka (od 1829-30, 1838, 1844.), Slaveno-serbska zemunska (1830.), Slavenoserbska biblioteka (1831, 1833-34.), Biblioteka serbska zemunska (1832., Slaveno-serbska biblioteka zemunska (1834), Biblioteka serbska u Zemunu (1838.), Biblioteka zemunska (1844.), Opštinska biblioteka (1847) i Biblioteka slaveno-serbska (1850). Nije nam dovoljno poznat dalji razvoj zemunske biblioteke, ali u Srpskim novinama s početka 1847. godine nalazi se nekoliko dopisa koji veoma kritikuju rad i organizaciju biblioteke. Zamerka je da Srbi u Zemunu ne ulažu u svoju prosvetu, kao i da se sastaju samo jedanput godišnje, na Savindan, kada treba prikupiti priloge za školu, a da inače biblioteka stoji zaključana tokom cele godine. Zemunski građani su u odgovoru na ove primedbe objavili svoj rad i uspehe od 1812. Za opštinsku biblioteku su tvrdili da je dobro uređena i da o njoj vodi računa varoški lekar i pisac Đorđe Pantelić6. Nisu imali bibliotekara koji bi bio posvećen samo biblioteci jer\nDoktor Đorđe Pantelić je rodom bio Sremac iz Grgurevaca, na Fruškoj gori. Skoro ceo svoj život je proveo u Zemunu, gde je imao veliku lekarsku praksu. Završio je gimnaziju u Karlovcima, a medicinu u Pešti, gde je i doktorirao. Bio je kratko vreme lični lekar kneza Miloša. Đorđe Pantelić je bio i veliki dobrotvor. Testamentom je svoju imovinu ostavio kao zakladu Srpskoj crkvenoj opštini, za školovanje siromašnih srpskih đaka. Završio je tužno, u bečkom zavodu za duševne bolesnike, 1854. ili 1855. godine.\nnisu imali novaca da ga izdržavaju. Takođe su smatrali i da je biblioteka dobro organizovana te da svaki čitalac može da se snađe i brzo dobije knjige. Biblioteka je do tada već imala svoju tradiciju i dobra materijalna sredstva, a ipak su, izgleda, sredine sa manje novca uspešno i primereno osnivale i održavale svoja čitališta. Ukazivano je na rad Srba u Pančevu, Irigu, Negotinu, Smederevu i Starom Bečeju. Kritičari su predlagali i da biblioteka mora dvaput nedeljno biti otvorena, kao i da bi bilo dobro da Srbi i Grci u Zemunu osnuju zajedničku čitaonicu.7 Ova rasprava je skrenula pažnju zemunskim Srbima na sopstvenu biblioteku, ali je proleće 1848. godine donelo nemirne događaje u raznim evropskim državama i gradovima.8 Zemun se takođe pobunio 22. marta, a 23. je zbačena uprava Magistrata i osnovan odbor građana koji je, zajedno sa ostalim vojvođanskim Srbima, tokom 1948-49. tražio veća prava za srpsko stanovništvo. U takvim uslovima prosvetni rad nije mnogo napredovao, a zemunski građani, među njima i bibliotekari Đorđe Pantelić i Vasilije Vasiljević9, bili su zauzeti javnim i vojnim poslovima. Zemun je pred kraj 1848. postao centar narodnog pokreta, a u aprilu 1949. i sedište glavnog narodnog odbora, koji je bio vlada Vojvodine. Srpsko građansko čitalište Nakon revolucionarnih godina prekinut je rad Slavenoserbske biblioteke. Da li je biblioteka u periodu nakon revolucije postojala, nije nam poznato. Ako je postojala, njen rad nije ostavio uočljivih tragova. Izgleda da je 1851. godine postojala pevačka zadruga i da je ona bila jedina organizacija zemunskih Srba, jer je Austrougarska vodila restriktivnu politiku prema svojim manjinama. Njen je rad bio ograničen mahom na pojanje u crkvi. Srpska crkvena pevačka zadruga osnovana je formalno tek 1862. Od 1860. godine, u uslovima povećane slobode, započeto je i obnavljanje zemunske biblioteke. Visoka zemaljska generalna komanda odobrila je osnivanje Građanskog čitalačkog udruženja u Zemunu. U Austriju je vraćeno ustavno stanje, završen je period Bahovog apsolutizma10. List Graničar piše: „Kada\nSerbske novine, 21. i 28. II 1847. tzv. Proleće nacija, tj. niz revolucija koje su počele u Parizu, februara 1848, i proširile se na ostatak Evrope (izuzimajući Ujedinjeno kraljevstvo i Rusiju), kada su bile izražene velike nade u uvođenje liberalnih reformi. Tada je, takođe, počelo i političko buđenje naroda istočne Evrope. 9 Vasilije Vasiljević je pomagao Vukovu ideju i doprineo pobedi njegovog pravopisa. Najrevnosnije je prikupljao pretplate na Vukova dela. Zalagao se protiv debelog jer i starog pravopisa, pa je i svoje dve pripovetke pisao po novom, Vukovom. Bio je, pred kraj života, jedan od najimućnijih zemunskih trgovaca i veliki dobrotvor. Tokom 1848. bio je jedan od prvaka narodnog pokreta u Zemunu. 10 „Bahov apsolutizam” prema imenu ministra unutrašnjih poslova Aleksandra Baha, kada je Austrougarska ukidala političke slobode i pribegavala nasilnoj germanizaciji.\nono posle oktobarske diplome krene i naš narod u Austriji iz čame, nemara i mrtvila u koje ga Bahov apsolutizam veza, počeše se po srpskim većim gradovima ustanovljavati srpske čitaonice, pevačke zadruge, dobrovoljne pozorišne družine.“ Otvoreno je zemunsko čitalište, a Magistrat je odobrio njegov društveni statut i imenovao jednog komesara, koji nije uticao na tok sednica upravnog veća, nego je samo nadgledao njegov rad pazeći na zakonske odredbe. Magistratu je 10. januara 1861. javljeno da je izabrana prva uprava čiji je predsednik postao Vasilije Vasiljević, sekretar Demetar Orelj-oberlajtnant, za zamenika predsednika izabran je dr Miloš Radojčić, gradski lekar i još dva člana, Demetar Spirta i Atanasije Karamata, obojica trgovci. Članovi su Magistratu uputili primerak Statuta na nemačkom jeziku. Statut Građanskog srpskog čitalačkog društva govorio je o fizionomiji, organizaciji i članovima i imao je 29 stavki.\nIzvod iz Statuta Građanskog srpskog čitalačkog društva Građansko srpsko čitalačko društvo u Zemunu ima svrhu da pomoću zajedničkih sastanaka svojih članova, isključivo u svojim prostorijama, nabavlja korisnu i prijatnu lektiru raznog političko-beletrističkog sadržaja i da se time služi; zatim da nabavlja dobre enciklopedijske knjige kako bi se time uvećala srpska opštinska biblioteka. Sledeća svrha ovog čitalačkog udruženja je da pomoću datih prilika zajedničkih sastanaka izmenjuju misli i na taj način pomažu jačanju građanske i opštinske svesti uopšte.\nČitalište je imalo prostorije u jednospratnoj zgradi škole Srpske crkvene opštine, koja se nalazila pored Bogorodičine crkve. Crkvena opština je čitalištu ustupila knjižni fond „srpske opštinske biblioteke“. Nakon što su ispunjeni osnovni uslovi, čitaonica je počela s radom. Gradonačelnik Zemuna, major fon Jakob, nije joj bio naklonjen i bio je poznat zbog svog nemačkog nacionalizma. On je osnovao i nemačko Zemunsko muško pevačko društvo, a magistratski činovnici i Nemci izbegavali su srpsku čitaonicu. U čitaonicu nisu zalazili ni zemunski Grci, koji su bili u sukobu sa Srbima oko upotrebe grčkog jezika u obredima u Bogorodičinoj crkvi. Srbi su im zamerali što nimalo ne doprinose izdržavanju sveštenika i crkve11 pa su tražili da se grčko bogosluženje potpuno ukine. Prvih godina Srpska čitaonica je dobro radila. Imala je 145 članova. Ipak, 1867. njen je rad bio u padu, što se vidi po jednom članku Zemunskog\nSveštenike i crkve izdržavali su vernici, bez pomoći monarhije.\nglasnika gde se primećuje da su rashodi veći od prihoda, kao i da je od članova osnivača ostala jedva polovina, „a ni za sve ove se ne zna hoćeju li svi ostati ili ne, jer nisu ni oni svi ovogodišnji prilog platili.“ Godišnja skupština je okupljena tek na treći poziv. Te godine je i doneta odluka da se novine koje čitaonica poseduje rasprodaju. Glasnik konstatuje da je to velika greška. Danas u Zemunu ne posedujemo ni jedan jedini komplet nekog zemunskog lista, čijih je brojeva izašlo više od trideset. U želji da se privuče veći broj Srba, godišnja članarina je smanjena sa pet na tri, potom na dve, a na kraju na jednu krunu. Takvim delovanjem čitaonica je, ipak, nastavila svoj rad i povećala broj članova.\nČitaonica je i dalje učestvovala u praznovanju svetosavske školske slave. Zemunski Graničar opisuje kako je 1875. slava počela crkvenim zvonima i kako je ujutru prvo bila osvećena vodica u čitaoničnoj dvorani, a onda su jedan učenik i jedna učenica govorili o svetom Savi i njegovom prosvetnom radu. Ovako je izgledala beseda iz 1900. godine, koju je sastavio školski učitelj Teodor Panić: „Poštovani zbore, evo dođosmo iz hrama Božijeg u hram prosvete da i ovde proslavimo uspomenu osnivača prve srpske škole i prosvete. Uznoseći slavu i hvalu današnjem našem svetitelju, dokazujemo mi, dokazuje ceo srpski narod da je dostojan takovih velikana, kao što bijaše sv. Sava jer ume da ceni i uvažava neizrecive zasluge i žrtve, koje je sv. Sava na oltar sreće i napretka srpskog naroda prineo." Rad biblioteke u poslednjoj četvrtini devetnaestog veka polako je zamirao. U jednom izvodu iz 1874. godine opisuje se da je biblioteka u zgradi Srpske\ncrkveno-školske opštine u jadnom stanju, da se u jednoj prostoriji nalaze dva ormana puna naslaganih knjiga bez ikakve organizacije, kao i da je soba nekorišćena i sva u prašini. Pretpostavlja se da je mnogo knjiga uzeto i nije vraćeno.12 List Graničar iz 1897. piše da se obnavlja rad čitaonice, da je osnovan novi odbor, sa protom Dimitrijem Ruvarcem i dr Jovanom Radivojevićem na čelu. Glavna skupština je održana 10. oktobra u hotelu Royal, gde su u novi odbor uključeni poznati zemunski građani. Na istom skupu je učlanjeno preko sto članova. Takođe je istaknuto da će se tražiti stan „dostojan Srpske čitaonice“. Dve nedelje kasnije je i Srpska crkvena pevačka zadruga, u znak podrške, priredila u hotelu Grand „besedu s igrankom“, kako bi prilozima pomogla ovu ustanovu. Vidi se da je građanstvo smatralo kao svoju dužnost da održava u što boljim uslovima ovu svoju prosvetnu ustanovu. Početkom 1902. održan je spomen na osnivanje školskog fonda, a u dvorani Srpske crkveno-školske opštine otkrivena je i slika osnivača fonda Jeftimija Ivanovića. U martu je održana vanredna skupština koja je utvrdila da će se čitaonica preseliti u prizemni stan koji ustupio domaćin kafane Orijent. Postojala je potreba da se u takvoj ustanovi okupljaju srpski građani i izmenjuju svoja mišljenja. Rad je brzo oslabljen zbog sukoba u članstvu, zato što je „došlo do nekih ličnih momenata“ i jedan se deo odvojio i osnovao Srpsku kasinu. Podela je prevaziđena 1906. godine, kada su se obe ustanove spojile pod imenom Srpska čitaonica. Po pisanju Glasnika, „Skupština Srpske kasine prima u sebe sve članove Čitaonice, a kao bratski odziv na to menja svoje ime Srpska kasina u Srpska čitaonica.“ Tada je obrazovana nova uprava. Za predsednika je bio izabran dr Vladimir L. Nikolić, a za potpredsednika dr Jovan Radivojević. Oni će i kasnije biti birani na tu funkciju, na kojoj će ostati sve do 1914. godine. U periodu do 1912. godine rad čitaonice može se smatrati zadovoljavajućim.13 Stare prostorije školskog zdanja kod crkve, u kojem je čitaonica osnovana i godinama ranije radila, bile su 1907. srušene, a do 1909. na tom prostoru je sagrađena jedna od najimpozantnijih zgrada u centru Zemuna – Dom srpske pravoslavne crkvene opštine. Fond Srpske čitaonice je pripadao crkvenoj opštini, a sama opština imala je i svoju biblioteku koja nije bila velika, ali je, otprilike u to vreme, bila dopunjena i knjigama Matice srpske i Književne zadruge, koje je poklonio Milan Grol, tadašnji upravnik Narodnog pozorišta u Beogradu. U pravilu čitaonice nalazio se član koji je predviđao da će „sva\nDabižić, Zemunska biblioteka, str. 44-45 Isto, str. 48\nnabavljena literatura (knjige i časopisi) preći u vlasništvo... Crkvene opštine u slučaju da se čitaonica rasformira ili bude morala preći u druge prostorije“. U Zemunu su, inače, pored Srpske čitaonice postojale još tri javne čitaonice: zemunskih Hrvata, Mađara i Jevreja. I 1913. godina bila je teška za Srbe u Zemunu zbog Aneksione krize 14 i balkanskih ratova. Pritisak su osećali i Srbi i deo građana jugoslovenske orijentacije, jer teško vreme koje je predstojalo moglo se naslutiti. Mišljenje je učitelja Stanimira Subića da su sve srpske ustanove stagnirale i on u Malom glasniku od 26. oktobra 1913. godine poziva svoje sugrađane da pomognu uspešnijem delovanju ovih ustanova. On piše: „Zar našim trgovcima nije potrebna zdrava beletristična i novinska lektira? Pa gde su toliki drugi Srbi? Zanatlije, ratari, profesori i ostali činovnici? Zar oni ne osećaju potrebu zbliženja ni društvenog ni umnog?“ U 1914. godinu Srpska čitaonica je ušla sa lepim planovima. Nakon proslavljanja godišnjice školskog fonda, održana je godišnja skupština i obavljeno još jedno preseljenje. Čitaonica je preseljena u „društveni stan“ trgovačke čitaonice. Po planu rada, tokom leta je trebalo da bude organizovano nekoliko tečajeva i predavanja.15 Nakon sarajevskog atentata, vlasnici i urednici listova su održavali sednice i upućivali izraze vernosti Austrougarskoj. Odbor Srpske čitaonice je 6. jula, na čelu s predsednikom dr V. Nikolićem, osudio atentat i izrazio lojalnost ove srpske institucije. Početak rata doveo je do hapšenja istaknutih kulturnih radnika i patriota: potpredsednika dr Jovana Radivojevića, prote Paje Milina, dr Milivoja Babića, štampara Miloša Grabovačkog, knjigovođe crkvene opštine Mite Dimitrijevića, učitelja Stanimira Subića, učitelja Koste Petrovačkog, trgovca Živka Bočarskog i mnogih drugih. Sedmog avgusta, umnoženim oglasom, naređen je prestanak rada svih društava koja su imala odobrenje zemaljske vlade. Srpski dom su rekvirirale austrijske vojne vlasti i u nju su ušli vojnici Mađarskog puka. Gradonačelnik Zemuna i pisac dr Petar Marković je zabeležio: „Arhiva crkvene općine je, doduše, izneta i spašena, ali za biblioteku nije bilo ni vremena ni ljudi da se\nAneksiona kriza počela je 1908. godine austrougarskim prisajedinjenjem Bosne. Pogoršanje odnosa između Austrougarske i Srbije osetili su i Srbi u Zemunu. „Srpski se problem mora rešiti silom”, pisao je tad jedan naučenjak mirne krvi, g. Jovan Cvijić, jer su Bosna i Hercegovina za srpski narod „centralna oblast i jezgro naroda”. (Vladimir Ćorović, Bosna i Hercegovina, 1925) 15 Planirano je da predsednik dr V. Nikolić i potpredsednik dr J. Radivojević drže nekoliko predavanja o novim problemima posle krvavih balkanskih ratova, naročito s gledišta trgovine i odnosa austrougarske monarhije prema Srbiji, da vrsna učiteljica gđ-ica Mara Kovačević održi predavanje o „uticaju moderne nastave na moralni razvoj ženske školske dece“, da prota Pavle Milin govori „o našoj srpskoj crkvenoj autonomiji i o granicama državne vlasti da nad istom vodi nadzor“.\nbrinu, i veći deo njenih knjiga, osobito srpskog sadržaja, delom je spaljen, a delom – razvučen. Posle rata našlo se još stotinjak knjiga, koje sam posle ja, kao predsednik Crkvene općine, dao sakupiti i složiti u jednom ormanu u opštinskom arhivu. To je žalosna istorija Biblioteke slaveno-sebrske u Zemunu.“ Sličnu sudbinu doživele su i druge srpske ćirilične knjige koje su se nalazile u drugim ustanovama, knjižarama i kod građana. Beograd je oslobođen prvog novembra 1918. godine, a šestog je srpska vojska ušla u Zemun. Grad Zemun i Sremska oblast su tada ušli u sastav formirane kraljevine Jugoslavije.\nZemun viđen sa beogradske strane\nLITERATURA Dabižić, Miodrag A. Zemunska biblioteka. Beograd: Matična biblioteka „Jovan Popović“, 1975. Radovanović, Stevan. Iz kulturne istorije Zemuna. Beograd: Narodna biblioteka „Jovan Popović“, 1970. Spomenica zemunske biblioteke 1825-1965. Beograd: Narodna biblioteka i čitaonica „Jovan Popović“, 1966. Tatišić, Milan, Osnivanje gradske biblioteke u Zemunu i delatnost dr Đorđa Pantelića. Beograd: 2002. Korać, Gordana, Fundatori Zemunski u korist nauke i prosveštenija. <http://www.srpsko-nasledje.co.yu/sr-l/1998/01/article-04.html>12.01.2006.\nMore From DejlKuper\nSurmin, Djuro - Pocetak Gajevih Novina\ni Knjiznice i Muzeji Kao Izvori in formacija\nSelimovic, Mesa - Za i Protiv Vuka\nJelena Kalderon-Projekat Digitalizacije Tesline Arhive\nKant i Prosvetiteljstvo\nBenjamin, Valter - Eseji\nbergman, ingmar - on tarkovsky.rtf\nIspitna pitanja iz osnovi sistema drzavne uprave i ....pdf\nTomasovic, Mirko - Marulic u Danici Ilirskoj\nInterview Michael Borremans\nHristic, Jovan - Eliotovo shvatanje tradicije.pdf\nUstavno uredjenje pitanja.doc\nIvic, Pavle - Dositejevski Knjzevni Jezik Izmedju Slavenosrpskog i Vukovskog\nKlikovac - Jedna Stilska Vezba\nNoel Putnik MA Thesis\nMARC ЗАПИСИ И XML\nCatalog Vedrana Ivanovic\nProsvetiteljstvo- Kriza i Preobrazaj Pojma\nAntonic, Sanja - Upravljanje Znanjem, Pogled u Nasu Buducnost\nNenadovic Ljubomir - Pisma Iz Italije


Od obične devojke do Angeline Jolie u nekoliko minuta | LifePress magazin\nTo da šminka može da napravi čuda, svima nam je jasno, ali da može da vas preobrati u neku slavnu ličnost uz svega nekoliko trikova, to nismo znali. Pogledajte kako to izgleda.\nŠta je to u poklonu za rođendan?\nSavršena iluzija – Lindzee Poi