Nova studija: Muškarci koji su preživeli Holokaust žive duže\nArhivski snimci žrtava Holokausta\nDejzi Sindelar (preveo Mihailo Rakić)\nMožda najupečatljivije reči o borbi i preživljavanju dolaze od nemačkog filozofa Fridriha Ničea: ''Ono što me ne ubije, čini me jačim.''\nNova iznenađujuća studija, koja se osvrće na Drugi svetski rat, želi da skrene pažnju na isti zaključak – muškarci jevrejskog porekla koji su preživeli Holokaust žive duže od vršnjaka koji su izbegli iz Evrope pre rata.\nIstraživanje, objavljeno u američkom projektu ''Javna biblioteka nauke'', upoređuje živote 55.000 poljskih Jevreja koji su emigrirali u Izrael pre i posle rata.\nOno otkriva da su muškarci, koji su kao dečaci ili mladići preživeli Holokaust, živeli oko 18 meseci duže od onih koji su pobegli iz Evrope pre rata. Koautor istraživanja Avi Sadži Švarc veruje da bi ovaj zapanjujući rezultat mogao da se poveže sa fenomenom ''post-traumatskog rasta'':\n''Kada govorimo o ''post-traumatskom rastu'', to se odnosi na doživljavanje pozitivne psihološke promene kao rezultat borbe sa veoma velikim životnim izazovima i okolnostima kao što su rat, bolesti opasne po život, zlostavljanje, nasilje u porodici, imigracija ili smrt voljene osobe.''\nGenetsko istraživanje pokazalo je da izlaganje dubokim traumama u ranom dobu može zapravo skratiti životni vek zbog trajnog oštećenja hromozoma čija je uloga da se bore protiv kancera i drugih bolesti.\nIpak, Sadži-Švarc, profesor psihologije na Haifa Univerzitetu i istraživač saradnik američkog ''Holokaust'' muzeja u Vašingtonu, ističe da je takođe moguće da ekstremne teškoće preživelima mogu uliti vitalnu zahvalnost i ličnu snagu prema životu, čime se uspostavlja ravnoteža sa ranijom štetom.\nAutori studije su se, međutim, trudili da objasne zašto isti fenomen nije osvedočen i u slučaju žena koje su preživele Holokaust, pošto nisu živele duže od svojih vršnjakinja koje nisu prošle kroz takvo životno iskustvo.\nSadži-Švarc navodi da nepoklapanje može biti delimično zbog prirode dužine životnog veka. Izraelke u proseku žive izuzetnih 84 godina, što je standard koji će se teško poboljšati.\nIpak, on takođe primećuje i da su žene, kao grupa, ranjivije kada su u pitanju mentalni poremećaji kao što je depresija, što može imati veću snagu od iskustva preživelih iz Holokausta:\n''Mi znamo da simptomi depresije u velikoj meri skraćuju život. Post-traumatski rast može produžiti životni vek, ali depresija deluje upravo suprotno. Svesni smo činjenice da su u većini slučajeva depresivnije žene. Zbog veće podložnosti depresiji one mogu biti manje otvorene prema post-traumatskom rastu.''\nStudija ovih autora takođe navodi i drugo kontroverznije objašnjenje zašto žene, koje su preživele Holokaust, za razliku od muškaraca sa istim životnim iskustvom nemaju duži životni vek. Ovo objašnjenje poznato je kao ''Teorija diferencijalnog mortaliteta''.\nDiferencijalni mortalitet bazira se na pojmu preživljavanja najjačih - da su oni, koji su preživeli Holokaust, već bili jači i zdraviji članovi svoje grupe.\nZatvorenici u muškom logoru vrednovani su po svojoj fizičkoj snazi i ponekad su bili pošteđeni pogubljenja kako bi se iskoristio njihov fizički rad. Stoga, studija autora o muškarcima kaže da je moguće primeniti slučaj diferencijalnog mortaliteta i doći do zaključka da su preživeli oni najjači.\nMeđutim, žene su ređe korišćene za fizički rad, što znači da fizičko zdravlje svake žene, koje bi im pod normalnim okolnostima omogućilo duži život, nije bilo od neke posebne prednosti kada je nacistička politika istrebljenja došla na red.\nSadži-Švarc kaže da je ''Teorija diferencijalnog mortaliteta'' u Izraelu, gde ljudi nerado veruju da je bilo koja od skoro šest miliona jevrejskih žrtava Holokausta doživela svoju sudbinu zato što je bila najslabija, dokazala ono što je bilo sporno.\nTakođe, on ističe da ona još uvek zavređuje pažnju kao moguće objašnjenje zašto muškarci, koji su preživeli Holokaust, žive duže:\n''Mi znamo da je istrebljenje bilo tako sistematično i brutalno da čak i najjači ljudi ne bi mogli da ga izbegnu. Ipak, oni koji nisu nasumično birani da momentalno budu pogubljeni, oni koji su živeli u getima, koji su bili u logorima, na neki način su uspevali da ostanu u životu, iako pod teškim okolnostima koje su podrazumevale nedostatak hrane i medicinske nege. Tako su možda najjači uspeli da prežive, i u tom pogledu može se videti bar delimično objašnjenje diferencijalnog mortaliteta.''\nOstaje da se istraži da li je duži životni vek zabeležen kod muškaraca u drugim post-traumatskim okolnostima, kao kod onih koji su preživeli staljinističke logore, jermenske masakre iz Otomanske ere ili oštre ratne sukobe u Siriji.\nSadži-Švarc kaže da se verovatno isti trend može videti kroz niz zajednica i sukoba.\n''Teorija post-traumatskog rasta je moguće objašnjenje za ono što vidimo u Holokaustu. Nema razloga da ono neće isto važiti i za druge grupe koje su preživeli slične vrste zločina.''


Konoplja – NEZAVISNO DOMAĆINSTVO\nPočetna > HRANA > Konoplja\nAdmin tim - 7. јануара 2015. 5. јануара 2016.\nSintetika od koje su se proizvodili delovi novijih modela evropskih automobila zamenjuje se biorazgradivom konopljom, pa se očekuje da se ova biljka vrati i na vojvođanska polja. ”Mercedes” je lider u primeni kudelje te se trenutno oko 200 delova automobila slavne marke izrađuje od konoplje Do šezdesetih godina prošlog veka konoplja je u nas bila…\nKonoplja (lat: Cannabis) je jednogodišnja biljka iz roda skrivenosemenica koja uključuje više varijeteta (odnosno vrsta). Veruje se da je poreklom iz Centralne Azije, Kine i severo-zapada Himalaja, i već vekovima se koristi u industrijske, medicinske, duhovne i uživalačke svrhe. Po botaničkoj podeli postoje: 1. Cannabis sativa – gajena (industrijska) konoplja 2. Cannabis indica – indijska konoplja 3. Cannabis rudelaris – divlja konoplja Cannabis sativa Konoplja…\nIstorijski pogled : Balkan – Svet Balkan Istorija upotrebe konoplje na Balkanu u pisanom obliku traje 2500 godina, dok neki istraživači pretpostavljaju da ona seže i do 6000 godina u balkansku prošlost. Svi narodi Balkana su je koristili, pa iako se upotreba konoplje tokom vremena menjala (nekad medicinska, nekad industirjska, nekad uživačka), ona se u kontinuitetu…\n26. јануара 2014. 5. јануара 2016. 0\n14. августа 2014. 5. јануара 2016. 0


10-Aug-2021 Komentara: (0) Zanimljivost / osiguranje / Centralna i Istočna Evropa / Tržište osiguranja /\nUkupno 17 tržišta osiguranja Srednje i Istočne Evrope završila su prvo tromesečje 2021. godine sa ukupnom bruto obračunatom premijom od 10,34 milijardi evra, što je za 4,66% više u odnosu na prethodnu godinu. ...\n23-Jul-2021 Komentara: (0) Osiguranje imovine / poplave / vrmenske nepogode / bujice / šteta /\nPoplavna katastrofa prošle nedelje u Nemačkoj uzrokovala je gubitke u rasponu od 4 do 5 milijardi evra prema preliminarnim procenama GDV-a (German Insurance Associaton). Iako osiguravatelji još uvijek procjenjuju štete, jasno je da je Bernd jedna od najrazornijih oluja u nedavnoj prošlosti. Tako je samo šteta na železničkoj infrastrukturi procenjena na 1,3 milijarde evra. ...\n05-Jun-2021 Komentara: (0) Novosti / Novosti iz osiguranja / Dunav osiguranje / Dunav Grupa /\nNadzorni odbor najveće osiguravajuće kuće u Srbiji, Dunav osiguranja, sazvao je vanrednu skupštinu akcionara za 24. jun 2021. godine na kojoj će biti sprovedene pripremne radnje pred ranije najavljenu podelu društvenog kapitala kompanije. ...


Gejts svake godine objavi listu pet knjiga koje preporučuje za ljetnji odmor, a ove godine lista izgleda ovako:\n1. "Leonardo da Vinči" - Volter Ajzakson\nBiografija velikog umjetnika baca novo svijetlo na njegovu ličnost, i pokazuje nam da možemo mnogo da naučimo od njega.\n"Mislim da je Leonardo jedan od najfascinantnijih ljudi u istoriji. Iako je danas najpoznatiji kao slikar, imao je apsurdno širok spektar interesovanja, od ljudske anatomije do pozorišta. Ajzakson je do sada najbolje uspio da poveže različite strane njegovog života i objasni po čemu je taj čovjek tako poseban", kaže Gejts.\nKada je autorki ove knjige dijagnostikovan četvrti stadijum raka debelog crijeva, pokušala je da otkrije šta je dovelo do toga.\n"Rezultat su srceparajući, ali iznenađujuće zabavni memoari o vjeri i mirenju sa svojom sopstvenom smrtnošću", objašnjava Gejts.\nRiječ je o fiktivnom romanu koji se bavi tugovanjem Abrahama Linkolna nad njegovim preminulim sinom Vilijamom Volisom Linkolnom. Radnja cijelog romana smještena je u jedno jedino veče, u stanje poznato kao bardo - mjesto između života i ponovnog rođenja.\n"Mislio sam da znam sve što je potrebno o Linkolnu, ali me je ovaj roman naveo da ponovo razmislim o određenim djelovima njegovog života. On spaja istorijske činjenice iz vremena Građanskog rata sa fantastičnim elementima. Praktično je riječ o dugom razgovoru između 166 duhova, uključujući Linkolnovog preminulog sina. Stekao sam novi uvid u to koliko je Linkolna u tom trenutku mogla da pritiska težina žaljenja i odgovornosti."\nOva knjiga priča priču o univerzumu - od prije 13,8 milijardi godina do budućnosti, i o našem mjestu u njoj.\n"Dejvid je stvorio jedan od mojih najomiljenijih kurseva do sada, Veliku istoriju. Riječ je o otkrićima u okviru različitih disciplina, koja su povezana u jednu cjelinu. Ako vam taj kurs nije poznat, ova knjiga će biti odličan uvod", smatra Gejts.\nOva knjiga nudi radikalno drugačije objašnjenje globalnih trendova i deset nagona koji mijenjaju našu perspektivu.\n"Preporučujem ovu knjigu od dana kada je objavljena. Hans nam pruža radikalno drugačije osnovno razumijevanje istine o svijetu - kako se život generalno mijenja nabolje, i šta je sve potrebno poboljšati. Autor takođe iznosi nezaboravne anegdote iz svog života. On je jedan briljantan čovjek, a ovo je jedna od najboljih knjiga koje sam ikada pročitao", zaključuje Gejts na svom blogu.


5 maj 2020. godine - Dan higijene ruku - Nacionalna organizacija osoba sa invaliditetom Srbije (NOOIS)\n"Medicinske sestre i babice, briga o čistoći je u vašim rukama!"\nSvake godine 5. maja se obeležava Dan higijene ruku, a širom sveta ljudi se pokreću na akciju za pridržavanje mera za higijenu ruku u zdravstvenim ustanovama, štiteći tako zdravstvene radnike i pacijente od infekcija.\nOve godine tema kampanje „SPASI ŽIVOT: Operi ruke“ usklađena je sa Godinom medicinskih sestara i babica i ima za cilj da se medicinske sestre i babice prepoznaju kao “heroji fronta” koji zaslužuju priznanje i uvažavanje i da se istakne njihova kritična uloga u prevenciji infekcija.\nCiljevi kampanje 2020.\nGlavni cilj kampanje Globalnog dana higijene ruku je: prepoznati da je pranje ruku jedna od najefikasnijih akcija koje možete preduzeti da smanjite širenje patogena i sprečite infekcije, uključujući virus COVID-19. Zdravstveni radnici imaju značajnu ulogu u sprečavanju infekcija inspirišući nas na neophodnost redovnog i čestog pranja ruku.\nKao deo kampanje 2020, SZO i partneri imaju za cilj da:\nUčine higijenu ruku globalnim prioritetom\nInspirišu higijenu ruku i promenu ponašanja\nPriključe se zdravstvenim radnicima u brizi o čistoći i sprečavanju infekcija\nKampanja takođe poziva na akciju kreatore politika kako bi medicinskim sestrama obezbedili sigurno radno okruženje i poboljšali uslove rada za medicinsko osoblja. Pored toga, poziva odgovorne za prevenciju i kontrolu infekcija da osnaže medicinske sestre i babice u pružanju brige o čistoći. Kampanja takođe doprinosi globalnom pozivu generalnog sekretara Ujedinjenih nacija na akciju “WASH” u zdravstvenim ustanovama.\nmaja nam se pridružite u slavljenju medicinskih sestara i babica širom sveta!\nUčestvujte u kampanji WHO's #SafeHands Challenge\nTapšite medicinskim sestrama i babicam 5. maja u podne kako bi im se na taj način zahvalili na značajnoj ulozi koju imaju.\nPogledajte video ili sliku i delite je na svojim društvenim mrežama: #HandHigiene, #SupportNursesandMidwives.


Razvoj samoregulisanog učenja kroz nastavu srpskog jezika - Obrazovno kreativni centar\nKljučni pojmovi u procesu učenja - Upoznavanje sa tipovima aktivnosti koje podstiču učenika da svoje razmišnjanje strukturira na novi način i ovladava veštinom samoregulisanog učenja;\nAktivnosti kojima se kod učenika razvija stvaralačko i problemsko razmišljanje - Igrovne metode i digitalni alati za kreiranje elektronskih mapi uma, vremenskih linija i dijagrama na primeru nastave srpskog jezika;\nAktivnosti kojima se podstiče usavršavanje veština čitanja sa razumevanjem - Definisanje vrsta čitanja i njihovih ciljeva, kao i primeri zadataka za podsticanje različitih vrsta čitanja u nastavi srpskog jezika;\nAktivnosti kojima se učenici podstiču da planiraju i organizuju svoje učenje i kontinuirano uče - Digitalni alati pomoću kojih se neutrališu ometači učenja i podstiče bolja organizacija, primeri aktivnosti kojima se podstiče kontinuirana priprema za kontrolni zadatak;\nZavršni zadatak - Kreiranje pripreme sa odabranom aktivnošću i onlajn alatom.\nZaposlena u OŠ "Branko Radičević" u Boru, kao profesor razredne nastave. Njen diplomski rad "Uticaj video-igara na razvoj deteta" govori da se još davne 1998. interesovala za digitalne tehnologije u svetu mališana. U svojoj karijeri je uspešno nadograđivala znanja i suočavala se sa svim promenama u obrazovanju. Autor je više naučnih radova, primera dobre prakse, tvorac etno kutka u školi u kojoj radi, predsednik je Učiteljskog društva Bor. Brojna ugledna predavanja u kojima koristi razne softvere govore da njeni učenici uspešno uče koristeći digitalne tehnologije.\nOdluka: Razvoj samoregulisanog učenja kroz nastavu srpskog jezika


Upotreba mikrobita u petom razredu - OŠ ''20. oktobar'' Vrbas\nUpotreba mikrobita u petom razredu\nIzašao je novi školski kalendar i Pravilnik\nŠkola valjano ispunjava svoju društvenu ulogu obrazovanja i vaspitanja dece\nObjavio Urednik u 29 marta, 2021\nU subotu 27.03. naša nastavnica matematike Bojana Apelić bila jedna od 15 panelista na konferenciji Upotreba mikrobita u petom razredu, gde je predstavila svoj projekat “Deljivost brojevima 2, 4, 5, 25 i dekadnim jedinicama” pred više od 500 slušalaca na pomenutoj konferenciji. Direktor škole Radenko Šimun pohvaljuje profesoricu Bojanu i čestita joj na ovom velikom uspehu.


Plutonia | Headliner\nNaše malo je nekome mnogo… Bricks and Cans, Johnny Cash tribute, Pot, Plutonia i Rok Lavirint na humanitarnom koncertu u URMUS-u\nU četvrtak 17. oktobra u klubu Udrużenja rok muzičara Srbije (Mutapova 12) od 20:00 časova u organizaciji URMUS-a održaće se humanitarni rok koncert na kojem će nastupati bendovi: Bricks and Cans, Johnny Cash tribute, Pot, Plutonia i Rok Lavirint. Sav prihod koji se bude sakupio namenjen je domu za nezbrinutu …\nDOBRA VOLJA, VELIKO SRCE, A GLAS… ZAR JE VAŽNO… Zvezde pevaju na humanitarnim VIP karaokama uz bend Plutonia\nJedna lepa tradicija se nastavlja… Poznate ličnosti srpske javne scene ponovo su se ujedinile u jednoj, humanoj ideji – da pomognu onima kojima je to najpotrebnije A to će učiniti na humanitarnom takmičenju IMMO VIP karaoke, koje će i ovog puta biti održano u domu dobre energije, IMMO Outlet Centru …\nNOVI ODELO ZA STARU DOBRU STVAR: Plutonia na kakvu nismo navikli…\nBeogradski bend Plutonia snimio je spot za novu, akustičnu verziju svoje pesme “Sanjam”. Poznati po čvrstom i žestokom zvuku, ovim spotom su se na neki način vratili korenima, gitari i glasu, a istovremeno su u najboljem svetlu rpedtsvili i svoju novu pevačicu Ninu Karolinu. Kako je u svom statusu na …\nDanas je u Čumićevom sokačetu održan Book&Roll Open Day #3, I billo je- fe-no-me-mal-no! Sutra kompletan izveštaj… 🙂 #rokenrolsvuda HL\nTAKO TO ONI RADE, EFEKTNO I ŽESTOKO: Pogledajte video poziv grupe Plutonia na Book&Roll Open Day #3\nBeogradski rok bend Plutonia jedan je od učesnika trećeg po redu Book&Roll Open Day festivala rokenrola i urtbane kulture, koji će se 16. juna održati u Čumićevom sokačetu. Oni su, potpuno u svom fazonu, snimili i video najavu za ovo dešavanje, kako drugačije – efektno i žestoko. A poruka je …


''Orlovi'' - Najbolje sačuvali za Brazil? - Sportske.net\n''Orlovi'' - Najbolje sačuvali za Brazil?\nPosle dve odigrane utakmice na američkoj turneji, reprezentacija Srbije ima učinak od jedne (minimalne) pobede i remija, ali ih tek očekuje ono pravo, najveće iskušenje, kada bi trebalo da pokažu sav svoj kvalitet.\nJasno je da je aktuelna turneja po Americi našeg nacionalnog tima svojevrstan ''diplomski ispit'' pre svega za selektora Ljubinka Drulovića, čiji se rad pomno prati ovih dana, u iščekivanju konačne odluke o selektoru koji će predvoditi ''Orlove'' tokom kvalifikacija za Evropsko prvenstvo u Francuskoj.\nPrvi čovek FSS Tomislav Karadžić je tu odluku najavio za polovinu juna, po povratku naše ekspedicije u domovinu.\nOno što smo videli u prve dve utakmice, protiv Jamajke (2-1) i Paname (1-1), samo na momente je pokazalo čime zapravo raspolaže Ljubinko Drulović na aktuelnoj turneji. Neki opšti utisak je da je jedino prvo poluvreme protiv Jamajke opravdalo očekivanja, dok sve ostalo ne daje previše razloga za optimizam.\nA već 6. juna u Sao Paolu, ovaj tim će izaći na megdan domaćinu Svetskog prvenstva, selekciji Brazila, koja će protiv Drulovićevih ''Orlova'' želeti da pokaže da je maksimalno spremna da na Mondijalu dođe do same završnice i da ima kvalitet i za titulu prvaka sveta.\nPosle dve neubedljive partije protiv objektivno slabijih rivala, pred selekcijom Srbije je veliki ispit, koji će po svemu susdeći značiti ''biti il' ne biti'' za dalji ostanak Drulovića na klupi ''Orlova''.\nSvi verujemo da ovaj tim može mnogo, da je zasluživao i da se nađe na predstojećem Mondijalu, a ne da ovako ostane ''pred vratima'', testirajući domaćina pred početak najvećeg i najznačajnijeg takmičenja ove godine.\nNa Ivanoviću i drugovima je da to protiv Brazilaca i pokažu, a da možemo da očekujemo i njihovo pravo lice u tom meču, najavio je i napadač Aleksandar Mitrović.\n''Svaka čast svima, ali Brazil je Brazil - najveća moguća motivacija, najbolja provera znanja i mogućnosti. Trebalo bi da u meč uđemo hrabro i da probamo da pobedom uđemo u kvalifikacioni ritam'', izjavio je Mitrović, a prenose ''Novosti''.\nSlažemo se sa popularnim Mitrom, još samo da na delu vidimo tu hrabrost i ogromnu želju na terenu...


Donacija Tehničkoj školi u Zrenjaninu | DRÄXLMAIER Group Serbia\nDonacija Tehničkoj školi u Zrenjaninu\n31. October 2018 DRÄXLMAIER Group opremio kabinet za Mehatroniku savremenom opremom i alatima.\nSa željom da unapredi praktičan rad u učenika, DRÄXLMAIER Group je donirao Tehničkoj školi u Zrenjaninu stolove, stolice, oscilatore, električarski alat, elektroničarski alat, lemilice, merne instrumente, Unimere, Amper klešta, instrument za merenje proboja izolacije, ploče za merna mesta i radne elektro stolove kao i ostali sitni alat za opremanje kabineta za Mehatroniku.\nZahvaljujući ovoj opremi učenici će u svojoj školi u savremenim uslovima moći da stiču nova praktična znanja i veštine iz oblasti elektronike, elektrike, mehanike, automatizacije, robotike i inženjeringa. "Verujemo da su mladi budućnost i da treba ulagati u njihova znanja i razvoj potrebnih veština koje će im biti od velikog značaja u budućnosti. Opremanjem ovog kabineta želimo da ih podstaknemo da više nauče, da budu kreativniji, ali i da doprinesemo modernizaciji i napretku obrazovanja naših najmlađih sugrađana. Nadamo se da će se u ovom kabinetu razviti novi lideri koji će dalje predvoditi naš tehnički i tehnološki razvoj i unapređenje.", rekao je generalni direktor DRÄXLMAIER Srbija, Michael Wagner.\nOvo je samo nastavak saradnje kompanije DRÄXLMAIER sa Tehničkom školom. Učenicima koji nastavu imaju po modelu dualnog obrazovanja i jedan dan u nedelji imaju praktične vežbe u fabrici DRÄXLMAIER-a u Zrenjaninu, a koji se tokom školovanja pokažu kao najbolji, biće ponuđeno radno mesto u struci u pogonu DRÄXLMAIER-a u Zrenjaninu.\nDRÄXLMAIER je tokom "Dana otvorenih vrata" koji je organizovala Tehnička škola u Zrenjaninu učenicima osmog razreda osnovnih škola i njihovim nastavnicima predstavio šta je to mehatronika i kakve mogućnosti u budućnosti pruža. Đaci prvog razreda smera tehničar mehatronike koji praktičnu nastavu imaju u našoj kompaniji, su u novom kabinetu u svojoj školi osnovcima pokazali alat i ono na čemu su do sada radili zajedno sa svojim mentorom. Deca su mogla da testiraju automatsku opremu, mašine i alate i kroz niz aktivnosti da se upoznaju sa modelom dualnog sistema obrazovanja, koji DRÄXLMAIER drugu godinu zaredom uspešno realizuje u Zrenjaninu.


Dodik: Banjaluka je Republika Srpska i nije šeher i nikada to neće biti! - BanjaLuka24.net - Najnovije vijesti\nDodik: Banjaluka je Republika Srpska i nije šeher i nikada to neće biti!\nČetvrtak, 27.02.2020., 12:51Četvrtak, 27.02.2020., 13:02\n– To su legitimni ciljevi i ne vidim šta je tu sporno. U Republici Srpskoj nema plan za secesiju, nije donesena nijedna odluka koja se tiče toga, niti je to na dnevnom redu. Republika Srpska ima legitiman cilj da preferira izvorni Dejton – naglasio je Dodik.\nOn je istakao da nikada nije pozivao na oružani sukob u BiH za razliku od Bakira Izetbegovića koji prije par dana rekao “uzećemo oružje i ratom braniti ono što smo stekli”.\nNa konferenciji za novinare u Banjaluci Dodik je konstatovao da je BiH propala država i da mnogi i u svijetu smatraju da je ona neodrživa. On je poručio da Republika Srpska nije remetilački faktor, niti ima “Islamsku deklaraciju” Alije Izetbegovića, niti Deklaraciju SDA koja je puna mržnje prema Srbima i Republici Srpskoj i koja se svakodnevno plasira iz Sarajeva.\n– To je uzrok svih problema ovdje, ta njihova mržnja prema svemu što je srpsko. Izetbegovićevo svojatanje Banjaluke kao njegovog šehera služi za zamajavanje njegovih podanika. Banjaluka je Republika Srpska i nije šeher i nikada to neće biti. Banjaluka više pripada Aleksandru Vučiću, nego Izetbegoviću – poručio je Dodik.\nPrema njegovim riječima, lideri SDA, SF-a i SBB-a Bakir Izetbegović, Željko Komšić i Fahrudin Radončić izvršili su udruženi napad na Srbiju i njenog predsjednika Aleksandra Vučića s ciljem njene destabilizacije.\n– Srpska se mora odbraniti, ovo je ključni trenutak. Ne možemo prihvatiti odluku Ustavnog suda jer je ona neustavna. Ustavnom je definisano da imovina pripada entitetima. Mi nismo izazvali ovu situaciju već neki drugi i odbacujemo napade na Republiku Srpsku – poručio je Dodik.\n← Zimska idila na Manjači\nNije potvrđen nijedan slučaj virusa korona u Banjaluci →\nČović: Nema vlasti bez SNSD-a!


FJ-S5MG-S, Omron Automation & Safety FJ-S5MG-S na skladištu na raspolaganju. Kupite FJ-S5MG-S s najboljom cijenom na Components-Mart.com\nDom > proizvodi > Industrijske kontrole > Vizija strojeva - Kamere / senzori > FJ-S5MG-S\nKupite FJ-S5MG-S s povjerenjem iz Components-Mart.com, 1 godine jamstva\nComponents-Mart.com je pouzdan distributer čarapa za elektroničke komponente. Specijalizirani smo za sve elektroničke komponente Omron Automation & Safety serije. Imamo 12 komada Omron Automation & Safety FJ-S5MG-S u zalihi sada dostupan. Zatražite ponudu od distributera elektroničkih komponenti na Components-Mart.com, naš prodajni tim će vas kontaktirati u roku od 24 sata.\nPovezane vijesti za FJ-S5MG-S\nPovezane ključne riječi za FJ-S5MG-S\nOmron Automation & Safety FJ-S5MG-SDistributer FJ-S5MG-SFJ-S5MG-S dobavljačFJ-S5MG-S cijenaFJ-S5MG-S preuzeti podatkovne tabliceFJ-S5MG-S podatkovna tablicaFJ-S5MG-S zalihakupiti FJ-S5MG-SOmron Automation & Safety FJ-S5MG-SOmron Automation and Safety FJ-S5MG-S


GRAĐANI OGORČENI: Državljanin Maroka osumnjičen za ubistvo na Ilidži | Banjaluka.net\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova (MUP) Kantona Sarajevo došli su do saznanja da se državljanin Maroka čiji su inicijali A.H. (34) nalazio u Barskoj ulici na Ilidži, gdje je u napadu jedno lice ubijeno, a dva povrijeđena.\nPolicija je do ovih saznanja došla radeći, pod nadzorom Kantonalnog tužilaštva, na rasvjetljavanju i dokumentovanju događaja, saopšteno je iz kantonalnog MUP-a.\nOgorčeni mještani Ilidže okupili su se juče u Maloj aleji kako bi osudili ubistvo u naselju Otes, koje su počinili migranti, te uputili poruku da nadležne institucije u BiH konačno moraju pronaći način da sklone migrante s ulica.\nTrojica migranata su u utorak u Barskoj ulici nožem napali mještane naselja Otes. U ovom napadu preminuo je državljanin BiH Јasmin Berović /36/, dok su još dvije osobe povrijeđene.


Skup svetskih zvanica bez predstavnika Rusije: Brnabićeva na obeležavanju oslobođenja Aušvica | Društvo | Novosti.rs\nN. S. | 26. januar 2020. 22:31 | Komentara: 6\nU ponedeljak se u Poljskoj obeležava 75-godišnjica oslobođanja koncentracionog logora Aušvic-Birkenau, a među velikim brojem svetskih zvaničnika biće i predsednica Vlade Srbije Ana Brnabić.\nNa Međunarodni dan sećanja na Holokaust 27. januara, u Aušvicu će se okupiti svetski lideri kako bi odali počast nastradalima u logoru koji je oslobodila Crvena armija. Pored njih, u Aušvicu će biti i preživeli logoraši - njih oko 200, uglavnom stogodišnjaka iz celog sveta, kao i njihovi potomci.\nU Aušvicu je tokom Drugog svetskog rata ubijeno više od milion i sto hiljada ljudi - blizu milion Jevreja, 75.000 Poljaka, 25.000 Roma i desetine hiljada drugih etničkih zajednica.\nPROČITAJTE JOŠ: Kačinjski optužuje Putina: Poljaci od Rusa traže reparacije\nZategnuti odnosi između Moskve i Vrašave doveli su do toga da zemlja koja je naslednica Sovjetskog Saveza, čija je armija oslobodila ovaj kamp, neće biti predstavljena u Aušvicu na najvišem mogućem nivou. Ruski predsednik Vladimr Putin će biti najveće ime koje u ponedeljak izostaje sa skupa, a predstavnik Moskve će biti samo ambasador te zemlje u Poljskoj. Putin nije pozvan na ceremoniju, iako su upravo vojnici Crvene armije pre 75 godina oslobodila logoraše zloglasnog logora smrti.\nNa ceremoniji će se obratiti preživeli iz logora Aušvic, kao i predsednik Poljske Andžej Duda i direktor Memorijalnog muzeja Aušvic Pjotr Civinski.\nMnogobrojni svetski lideri - predsednici i premijeri, i pripadnici sukobljenih strana tokom Drugog svetskog rata doći će da odaju počast nastradalima.\nObeležavanju će prisustvovati i predsednik Izraela Ruven Rivlin, koji je prošlog četvrtka bio domaćin za više od 70 državnika u Jerusalimu na ceremoniji u Memorijalnom centru "Jad Vašem", gde je obeležena godišnjica oslobođenja Aušvica.\nMeđu onima koji nisu bili u Jerusalimu bio je i predsednik Poljske Andžej Duda, jer mu nije omogućeno da drži govor.\nUoči skupa u njegovoj zemlji, poljski predsednik je rekao da se nada da će događaj biti važan i da će poslati snažnu poruku svetu.\nPored Rivlina, u Poljsku dolaze i nemački predsednik Frank Valter-Štajnmajer, njegov austrijski kolega Aleksander van der Belen, slovenački predsednik Borut Pahor, kao i premijeri Bugarske - Bojko Borisov, Hrvatske - Andrej Plenković, Češke - Andrej Babiš, premijer Grčke Kirijakos Micotakis, mađarski premijer Viktor Orban i ministar finansija SAD Stiven Mnučin.


Kako negovati blajhanu kosu | Lepota | Kosa\nKAKO PRAVILNO NEGOVATI BLAJHANU KOSU? Saveti hair eksperata pomoći će vam da je održite zdravom i sjajnom godinama 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nUkoliko imati blajhanu kosu, veoma je bitno da znate kako da je pravilno negujete kako biste sačuvali njen sjaj i kvalitet.\nNe znamo da li je izreka da se "plavuše bolje zabavljaju" zaista tačna, ali poslednjih meseci čini se da sve više slavnih dama prelazi u svetlije nijanse. Gigi Hadid, Anya Taylor-Joy, Kristen Stewart, Dove Cameron, Scarlett Johansson, Charlize Theron, Gwen Stefani... samo su neka od imena holivudskih lepotica koje su ili prešle u tabor "plavuša" ili su godina verne ovoj nijansi kose.\nMeđutim, pre nego što se odlučite na veliku transformaciju i zaputite kod frizera, veoma je bitno naglasiti da se nega plave kose umnogome razlikuje od nege kose drugih nijansi, pogotovo ako je u sve uključen blanš.\nDa vlas ne bi bila poput žvake, veoma je bitno da određene korake ne preskačete i da kosu koja je nakon blajahanja veoma lomljiva pravilno negujete.\nKosu perite oprezno\nSavet je da izblajhanu kosu tretirate baš kao što biste svoj omiljeni komad odeće. Dakle, to znači pranje na nižoj temperaturi i poseban oprez dok je rasčešljavate. Ukoliko je moguće, uvek se očešljate pre samog kupanja. Takođe, preporuka je da koristite nežne šampone i hranljive balzame, kao i da je blajhanu kosu ređe perete jer se na taj način čuvaju neophodna prirodna ulja i vlaga. Idealno bi bilo jednom do dva puta nedeljno.\nKosa koja je blajhana zahteva dodatnu negu, te su maske upravo one koje će je nahraniti i vratiti potrebnu hidrataciju. Ukoliko je vaša kosa kovrdžava, stručnjaci savetuju da umesto maskom zamenite regenatore i da obavezno uzimate kvalitetnije proizvode bogate vitaminima i proteinima. Sa druge strane, ukoliko je vaša kosa tanka ili retka, obavezno dodajte jače pakovanje jednom nedeljno, dok prilikom regularnih pranja koristite lakše maske.\nPažljivo s toplotom\nBlajhana kosa ne zadržava vlagu poput prirodne vlasi, tako da smanjenje korišćenja toplotnih izvora i te kako može pomoći u očuvanju prirodnog sjaja. Ukoliko ne možete bez stilizovanja kose, stručnjaci savetuju sledeće:\nKAKO DA USPORITE STARENJE KOSE POSLE 40. GODINE: Ako vas muči suva, tanka i retka kosa, poslušajte savete stručnjaka\nSmanjite toplotu na vašem fenu, pegli ili figaru\nNemojte iznova i iznova stilizovati jedan te isti pramen\nKoristite hidratantne maske pre feniranja, kao i sredstva za zaštitu od toplote\nNemojte upotrebljavati previše laka za kosu ili drugih preparata koji sadže alkohol jer isušuju vlas\nNegovanje nijanse između farbanja\nNažalost, sam preliv se brzo ispere zbog čega blajhana kosa veoma brzo "požuti". Ukoliko je to nešto što vas nervira, mogu vam pomoći ljubičasti šamponi za toniranje i regeneratori u boji, s tim što ovako nešto treba koristiti samo s vremena na vreme jer isušuju kosu.\nKljuč je i u redovnom šišanju\nRedovno skraćivanje krajeva svakih šest do osam nedelja je zaista važno kako bi izblajhana kosa izgledala dobro. U suprotnom, ispucali vrhovi mogu da krenu dalje da se "rascetavaju", a takđe je veoma bitno da se kosa tretirana blanšem skraćuje samo oštrim makazama, jer tupe mogu izazvati više štete nego koristi.\nSvilene jastučnice kao spas\nNaposletku, ovo je još jedna bitna tema koju moramo da vam spomenemo jer je dobro poznato da se i prilikom spavanja kosa može oštetiti. U tome vam mogu pomoći svilene jastučnice koje smanjuju trenje i mrsenje kose. Još jedna stvar koju svi često zaboravljaju su i gumice za kosu, a preporuka je da traku nikad ne obmotavate previše čvrsto, kao i da koristite što mekše.\n7 FRIZURA KOJE ĆETE OBOŽAVATI OVOG PROLEĆA: Eksperti kažu da je vreme za ekscentričan look\nNA MIKRO ŠIŠKE SE ODLUČUJU SAMOUVERENE ŽENE: Prilagođavaju se svakom obliku lica, a lake su za održavanje\nFarbanje kose blajhanje blanš Nega Plava kosa


SPD, FDP i Zeleni održali novu rundu razgovora\n12.10.2021 / 15:52 Svijet - Njemački "semafor"\nSekretari SPD-a, FDP-a i Zelenih / Vijesti.ba\nTri stranke, koje su ostvarile velike pomake na njemačkim izborima, namjeravaju do petka stvoriti osnovu na kojoj će odlučiti da li da rade na stvaranju kolicije, izjavio je u utorak generalni sekretar njemačkih Slobodnih demokrata (FDP) Volker Wissing.\n- Procijenit ćemo rezultate rasprava u proteklih nekoliko dana i odlučiti šta možemo zajednički učiniti – kazao je Wissing, dodajući da stranke sada diskutuju o temama o kojima imaju suprotstavljene stavove.\n- Taj proces je veoma težak i nema garancija da se odluka donese u petak, ali su rasprave bile veoma produktivne – dodao je.\n- Nakon razgovora proteklih dana, siguran sam da zajednički možemo doći do sporazuma na kome radimo – izjavio je generalni sekretar Socijaldemokratske partije (SPD) Lars Klingbeil, dodajući da je optimističan po pitanju pregovora u naredna dva dana, prenosi Reuters.


Zadužbina Milana Mladenovića skuplja građu za arhivski fond\nBEOGRAD – Zadužbina Milana Mladenovića pozvala je danas sve poštovaoce lika i dela muzičara Milana Mladenovića (1958-1994) i njegovog umetničkog rada da učestvuju u formiranju arhivskog fonda kojeg planiraju da učine „dostupnim kao javno kulturno dobro“.\nU saopštenju Zadužbine pozivaju se svi „voljni da dopune fond Zadužbine, a poseduju fotografije, video snimke, novinske isečke, omote ploča, kaseta, ulaznice sa koncerata Ekatarine Velike, Katarine II, Šarla Akrobate, Endžels bret, Limunovog drveta, autograme ili bilo koji drugi materijal“.\nPutem adrese „arhiva@milanmladenovic.com svako može da doprinese očuvanju sećanja na lik i umetničko delo Mladenovića, jednog od glavnih aktera u izgradnji savremene kulturne scene na našim prostorima, saopštila je Zadužbina.


ZVEZDI GRANDA STAVILI PIŠTOLJ NA ČELO: Nadici Ademov pretili smrću ako ne otpeva pesmu! – Balkan Life\nZVEZDI GRANDA STAVILI PIŠTOLJ NA ČELO: Nadici Ademov pretili smrću ako ne otpeva pesmu!\nAutor Dragan 25. jula 2016., 00:00 1.8k pregleda 150 glasova\nZvezda „Granda“ Nadica Ademov otkrila je za „Alo!“ neprijatno iskustvo koje je doživela na romskoj svadbi kada umalo nije bila ranjena.\n„Često pevam na veseljima. Jednom mi se desilo da su vadili pištolj i pretili mi da neće biti dobro nikome ukoliko ne otpevam neku pesmu. U tom trenutku sam zaustavila muziku i rekla: „Ako ovaj čovek ne napusti veselje, ja ga napuštam!“. Onda su njega naravno sklonili i slavlje je nastavljeno kao da se ništa nije dogodilo „, otkrila je pevačica.\nPošto je poznato da se veliki bakšiši dobijaju na romskim svadbama, upitali smo Nadicu koliko je ona najviše dobila na takvim tezgama.\n„Najveći bakšiš sam dobila u Berlinu za moju pesmu „Nekretnine“. Za tri reči pesme sam dobila četiri ljubičaste novčanice i onda su mi davali još i za druge pesme. Tada sam u ruci imala oko 8.000 evra. Pevala sam tada kod mojih prijatelja u Berlinu“, objašnjava pevačica.\nNa pitanje da li je takva vrsta promocije potrebna Aleksandri Prijović, koja sa zabavlja sa Breninim pastorkom Filipom, Nadica kaže: – Aleksandri želim sve najbolje i da bude srećna sa Filipom.


Provjera auto dijelova tokom ulaska u BiH\nBosna i Hercegovina uskoro počinje sa provjerama svih auto dijelova koji ulaze na njenu teritoriju.\nSrijeda, 14.08.2019. | 20:39\nTim povodom predviđena su dva sastanka na kojima će uvoznici i proizvođači dijelova i opreme za vozila u BiH razgovarati o minimalnim uslovima koji treba da budu zadovoljeni da bi automobil mogao preći na teritoriju BiH. Jedan sastanak je već održan u Sarajevu, dok je planirano da drugi bude u Banjaluci.\nMinistarstvo komunikacija i transporta BiH krajem marta ove godine je objavilo odluku o najnižim tehničkim zahtjevima za novoproizvedena i korištena vozila, auto dijelovima, uređajima i opremi pri homologaciji (odnosno pri postupku ocenjivanja i potvrđivanja da li vozilo u cjelini, ili neki njegov dio ili oprema, odgovaraju zahtevima ECE pravilnika). Osim toga, iz ministarstva podsjećaju i na odluke koje se odnose na tehničke standarde koje moraju posjedovati vozila koja se uvoze u BiH.\n„Jedan dio te odluke tiče se i rezervnih dijelova koji se stavljaju na tržište BiH. Odlukom je predviđeno da se originalni rezervni dijelovi koji se stavljaju na tržište, kako su oni propisani odlukom prolaze jedan postupak provjere ispravnosti, što dosad nije rađeno kada je BiH u pitanju.“, rekao je pomoćnik ministra komunikacija i transporta BiH Zoran Andrić.\nSistem za homologaciju vozila biće potpuno elektronski. Provjere počinju od septembra, odnosno decembra ove godine zavisno od toga o kojim auto dijelovima se radi, a sve administrativne poslove u oblasti homologacije, vodiće Centar za motorna vozila. Oni napominju da će svi dijelovi, koji budu obuhvaćeni odlukom, morati da prođu provjeru prije nego što budu pušteni na tržište BiH.\n„Danas smo napravili sastanak sa uvoznicima dijelova, da se pripremimo za ono što predstoji i da ne bude zastoja u radu. Dijelovi do sada nisu bili podvrgnuti provjeri na naše tržište je moglo doći bilo šta. Zbog svih problema koje imamo u saobraćaju, Ministarstvo je odlučilo da uključi jednu grupu dijelova koji predstavljaju sisteme od značaja za bezbjednost u vozilu. U prvoj grupi počinjeno sa pneumaticima, dječijim sjedalicama, kacigama itd“, poručio je predstavnik Centra za motorna vozila Drago Talijan.\nO značaju samog postupka i ispitivanja ispravnosti uvezenih vozila i dijelova, govorili su i iz federalne Privredne komore.\n„Cilj je da svi dijelovi koji uđu na tržište BiH budu u skladu sa svim normativima koji se preuzimaju od Evropske komisije, odnosno da dijelovi koji se ugrađuju u automobile u BiH budu sigurni isto onoliko koliko su sigurni u drugim dijelovima Evropske unije.“, naveo je potpredsjednik Privredne komore FBiH, Mirsad Jašarpashić.\nIz Centra za motorna vozila kažu da će provjerom biti obuhvaćeno oko 40 dijelova automobila. Zavisno od toga o kom dijelu je riječ, i sama priprema će biti drugačija, jer je za pojedine dijelove rok primjene 90, a neke 180 dana, od stupanja na snagu odluke.\nprice za malu djecu.Vozio sam dijelove za nsjrenomiranije auto kuće u BiH. Uvoz vrse iz Italije i Holandskih ili belgijskih logističkih skladišta gde se roba prepakuje u EU ambalazu iz kineskih kontejnera. Sve isto u svim trgovinama\nU BiH su sve kopije dijelova ali niko nista ne preduzima.To se moraju pozabaviti vlasnici brendova vozila na trzistu BiH i ne dizvoljavati uvoz tih kopija iz Turske, Kine .... itd. Sve krs zivi, malo nas i gine.\nIzmisljaju nova radna mjesta za nehljebovice. Sad ce kontrolu vrsiti kupljene diplome.\nJos jedna bezvezna stvar koja ima za cilj otvaranje radnih mjesta za dzabalebarose i partiske uhljebe.Sta ce oni provjeravati.U BiH je spediter-zaprezna kola najsavremenije vozilo koje se proizvodi.Sta ce ta"strucna" bratija provjeravati, kako su zalijepljene naljepnice i zapakovane kutije il ce ispitivanja vrsiti na djelovima u specijalizovanim laboratorijama.Ali avaj ko ima adekvatne sertifikate da provjerava kvaltet djelova.Samo ce krupni uvoznici gusiti i unistavati sitnije igrace.Mito i korupcija velikih razmjera u izgledu.Koje je ovo djubre od drzave.Sta polupismeni likovi i kupljene diplome uradise.Ni narod nije bolji, zasluzuje mnogo gore od ovoga sto sada ima,kakav je\nKako oni misle izvršiti provjeru recimo kočionih disk pločica koje su eto kao i najbitnije za bezbjednost. Gdje su te laboratorije koje će obavljati provjeru i kako ćemo biti sigurni da će svaka isporuka tih rezervnih dijelova biti istog kvaliteta.\nLopovluk iz Banja Luke, Širokog Brijega i Ssrajeva, uzimanje para od ovaca. Šišaj marvu....\nAko sve bude u redu, a branik bude malo klimav, vracaj nazad, nista to ne valja. :)))\nLjudi bi trebali biti srecni i zahvalni tim ljudima koji vrse kontrolu.Radi se o parama kupaca i sve opstoj sigurnosti. Na koji nacin ce oni to raditi, bas nas briga.


Alema Kazazić, MA: Djeca bez roditeljskog staranja – Mediji u najboljem interesu djeteta\nDate: 8 Avgusta, 2017Author: Mediji za svako dijete 0 Komentari\nNovinari su suočeni sa brojnim etičkim i profesionalnim dilemama kada pišu o djeci bez roditeljskog staranja. Osim obavezujućih visokih profesionalnih standarda kojima mediji zadobijaju rejting, povjerenje i poštovanje publike, novinarska etika uključuje i princip „ograničavanje štete” što se posebno odnosi na identitet djeteta i povjerljivost informacija. Nedovoljno se vodi računa o tome koja je to moguća i stvarna šteta od medijskog izvještavanja ako se zanemari vulnerabilnost ove grupe, posebnosti razvoja, obilježja grupe kojoj pripada i uzrast djeteta. Tekst daje kratak pregled konteksta i stanja u BiH te podsjeća na ulogu medija kao društvenog korektiva uvažavajući principe najboljeg interesa djeteta i ističe kako ovu djecu učiniti vidljivijom u društvu a zaštiti ih od bilo kakvog oblika medijske zloupotrebe.\nKljučne riječi: djeca bez roditeljskog staranja, mediji, deinstitucionalizacija, ograničavanje štete\nDjeca bez roditeljskog staranja u Bosni i Hercegovini\nPrema podacima UNICEF-ove studije Djeca mlađa od tri godine u formalnoj skrbi u zemljama Istočne Evrope i Centralne Azije: analiza situacije u regionu zasnovana na pravima (u daljem tekstu analiza situacije) koja, između ostalih zemalja, opisuje i stanje u BiH, raste broj djece smještene u socijalne ustanove i taj zabrinjavajući trend posebno je izražen u periodu od 2000. do 2009. godine kada je povećan za 65%. Deinstitucionalizacija kao paradigma reforme socijalne zaštite ne pokazuje rezultate. Prema istom izvoru (UNICEF, 2012) procjenjuje se da je u 2010. godini u Bosni i Hercegovini 16% djece mlađe od tri godine starosti u ukupnoj populaciji djece u sistemu institucionalne brige, po čemu je BiH druga najlošija u regionu, poslije Bugarske. Također, broj djece sa poteškoćama u razvoju u institucionalnom smještaju je u stalnom porastu. Na osnovu UNICEF-ove baze podataka TransMONEE (1) koji prati i analizira položaj djece u tranzicijskim zemljama za 2010. godinudjeca sa poteškoćama čine 67,3% ukupnog broja djece u institucionalnom smještaju.\nAnaliza domaćih prilika, prema podacima nevladine organizacije Hope and Homes for Children i UNICEF-a, ukazuje da su za djecu u BiH koja još uvijek borave u rezidencijalnim ustanovama domskog tipa, životne šanse u startu umanjene u poređenju sa djecom koja odrastaju u porodičnom okruženju. Broj domova za djecu, koji se razlikuju u određenim aspektima od prijeratnih, se udvostručio. Tako u Federaciji BiH postoji 12 ustanova za djecu bez roditeljskog staranja i 10 institucija koje smještaju „druge kategorije” djece, među kojima u malom broju ima i djece bez roditeljskog staranja. U Republici Srpskoj početkom 2014. godine postoji jedna javna ustanova za zbrinjavanje djece bez roditeljskog staranja (Rada Vranješević), a u Brčko Distriktu nema rezidencijalih ustanova za djecu (djeca iz Brčko Distrikta najčešće su smještena u institucijama Federacije BiH i Republike Srpske). I pored vidnog napretka u samoj infrastrukturi, edukaciji i brizi o djeci ona uglavnom u ovim institucijama ostanu „zatočenici” ukoliko im se do pete godine ne nađe alternativni smještaj, kada obično slabi interes za usvajanje i ukoliko se dijete ne vrati u biološku porodicu ono u principu samo iz jedne ustanove pređe u drugu. U pogledu usvojenja gornja granica usvojenja za djecu u Republici srpskoj je „ustanovljena“ na pet godina, a u Federaciji BiH ova granica je deset godina (Porodični zakon Republike Srpske, 2008; Porodični zakon FBiH 2004).\nSuprotno očekivanjima da su u bh. institucijama smještena tzv. „siročad” koja su ostala bez roditelja tokom rata od 1992. – 1995., u tim ustanovama u poslijeratnom periodu, uglavnom žive djeca koja imaju biološke roditelje ali koji su privremeno ili trajno spriječeni u vršenju roditeljske dužnosti.\nKako se ističe u referentnoj UNICEF-ovoj studiji (UNICEF, 2010) u većini takvih slučajeva, djeci lišenoj roditeljskog staranja, koja još uvijek imaju jednog ili oba živa roditelja, ne pruža se nikakva podrška – kao što su sistemi socijalne zaštite – kako bi se spriječilo razdvajanje od porodice. Najveću odgovornost u ovom procesu imaju centri za socijalni rad koji su organi starateljstva za ovu kategoriju djece. Na prostoru Bosne i Hercegovine djeluje 117 centara za socijalni rad (72 u Federaciji BiH i 45 u Republici Srpskoj) ali rad i usluge centara za socijalni rad, kao i metodologija evidencije broja djece bez roditeljskog staranja nisu standardizovani (2). Samim tim teško je doći do niza važnih pokazatelja koji opisuju stanje u kojima odrastaju djeca lišena roditeljskog staranja.\nUsaglašena i standardizovana terminologija je osnovni preduslov da svi uključeni a posebno novinari koji se susreću sa ovom temom znaju o kojoj djeci je riječ. S tim u vezi, vežno je podsjetiti se da je Generalna skupština Ujedinjenih Nacija 2009. godine usvojila dokument Smjernice za alternativno staranje o djeci (United Nations, 2009). To je praktičan instrument za podršku primjeni Konvencije, koji se odnose na zaštitu i dobrobit djece bez roditeljskog staranja i djece koja su izložena riziku da ostanu bez roditeljske zaštite. U Smjernicama se daje generička definicija „ko su djeca bez roditeljskog staranja?” gdje se tim nazivom označavaju „sva djeca koja ne žive sa najmanje jednim od svojih roditelja, nezavisno od razloga i okolnosti“, (United Nations, 2009 : tačka 28.a). Proširujući ovu definiciju prema Zakonu o socijalnoj zaštiti Republike Srpske, korisnik socijalne zaštite je dijete bez roditeljskog staranja „dijete koje nema roditelje, koje je napušteno od roditelja, čiji roditelji nisu u mogućnosti da mu pruže potpuno staranje zato što su ograničeni u vršenju roditeljskog prava ili su lišeni tog prava“, zatim dijete „čiji roditelji zbog bolesti ili smrti jednog roditelja, nesređenih porodičnih odnosa, materijalnih ili drugih razloga nisu u mogućnosti da mu obezbijede uslove za pravilno vaspitanje, fizički i psihički razvoj“, kao i „…nebriga i nezadovoljavanje osnovnih životnih potreba, što ga ozbiljno sputava da uživa u svojim pravima i slobodama“. Zakon o osnovama socijalne zaštite, zaštite civilnih žrtava rata i zaštite obitelji sa djecom Federacije BiH i Porodični zakon Federacije Bosne i Hercegovine relativno slično definišu djecu kojoj je potrebno alternativno staranje.\nVišegodišnja istraživanja pokazuju (UNICEF, 2010) da je institucionalizacija upravo najpogubnija za djecu u ranom periodu do tri godine, jer im „domski smještaj” ne nudi dovoljno stimulansa za normalan fizički, intelektualni i emotivni razvoj. Domovi djeci pružaju mjesto za život, ali u drugim aspektima, standardi brige nisu zadovoljavajući. Veća je vjerovatnoća da će djeca u velikim ustanovama patiti od nesposobnosti emocionalnog povezivanja sa roditeljima, te zaostajanja u razvoju i od slabijeg razvoja moždanih funkcija. Tako da, od svaka tri mjeseca boravka u ustanovi djetetov fizički razvoj zaostaje mjesec dana. Deinstitucionalizacija je stoga postala imperativ u svijetu (UN, 2009).\nPostojeći zakoni u BiH poput Zakona o socijalnoj zaštiti Republike Srpske, Zakon o osnovama socijalne zaštite, zaštite civilnih žrtava rata i zaštite obitelji sa djecom i Porodični zakon Federacije Bosne i Hercegovine nude alternativni smještaj u proširenu porodicu koja je obično u srodničkim vezama sa djetetom ili supstitutivnu, zamjensku, hraniteljsku u kojoj će dijete imati adekvatnu brigu. Proces deinstitunacionalizacije je ipak vrlo spor, kompleksan i zahtijeva sveobuhvatnu promjenu sistema dječije zaštite, zbog čega trajne posljedice snosi oko 2000 djece koja, prema posljednjim podacima, odrastaju u ustanovama u BiH.\nNovinari su dužni da obezbijede da medijska praksa ne ugrožava prava djeteta.\nSvi koji rade u novinarstvu znaju da se u životu često susreću sa pričama koje nadilaze svaku imaginaciju. Važno ih je samo kao takve predstaviti; konkretno, razumljivo, jasno kako bi izvještavanje pobudilo empatiju i prosocijalno ponašanje. Dobro ispričana priča otvara širi društveni kontekst pojave i traga za rješenjima.\nMediji ne treba da izvještavaju o stanju djece samo kao o događaju, već treba da kontinuirano govore o procesu koji je doveo ili još uvijek dovodi do pojave ovih događaja.\nNovinari treba da budu svjesni svojih stavova o djeci i da u svakom trenutku znaju koja je to njihova vlastita odgovornost za svako pojedinačno dijete koje se nađe u fokusu medija. Ukoliko se novinar pozicionira prema drugoj djeci o kojoj govori kao da je riječ o njegovom djetetu ili bližem srodniku time će biti „ograničena i minimizirana šteta”. Medijski prikaz treba da bude u skladu sa poštovanjem djetetove privatnosti, njegovog identita i integriteta, njegove iskazane želje za anonimnošću, potrebe da dijete lično pristane na razgovor jer dosadašnja praksa ukazuje da pristanak roditelja/ staratelja nije uvijek dobar za dijete. Ukoliko postoji i najmanji otpor kod djeteta treba izbjeći medijsku prezentaciju i „uvlačenje” djeteta u medijski sadržaj. Principi za etičko izvještavanje o djeci koje je razvio UNICEF mogu biti orjentir za sve novinare koji žele da dostignu najviše standarde po pitanju medijskih sadržaja koji uključuju djecu. Tako se u dijelu Smjernica za intervjuisanje djece u tački 5 naglašava da je neophodno „pribavljanje pisanog odobrenje od djeteta ili staratelja za sve intervjue, snimanje, i kad je to moguće, za dokumentarne fotografije. Dozvola mora biti pribavljena i u okolnostima koje će osigurati da dijete i staratelj nisu ni na koji način prisiljeni i da oni razumiju da su dio priče koja bi mogla biti objavljena i lokalno i globalno”. Često roditelji/staratelji djece nisu svjesni posljedica koje mogu proisteći nakon objave priče, i nerijetko, vrlo snishodljivo odnose se prema novinarima. Također, u istom\nse dokumentu insistira da se djetetu objasni svrha intervjua i predviđena namjena uvažavajući njihovu zrelost i dob. U nekim slučajevima, korištenje djetetovog identiteta, njihovog imena i/ili prepoznatljive slike je u djetetovom najboljem interesu. Ipak, kada je korišten identitet djeteta, ono uvijek mora biti zaštićeno od povreda i treba mu biti pružena podrška protiv bilo kakve stigmatizacije ili napada. Postoje i specifični slučajevi kada se identitet djeteta ne treba sakrivati tj., kada dijete želi da primijeni svoje pravo na slobodu izražavanja i pravo da se čuje njegovo mišljenje, ako je dijete dio trajnog programa aktivizma ili socijalne mobilizacije i želi da bude\ntako predstavljeno, te kada je dijete angažovano u psihosocijalnom programu i jasno korištenje imena i identiteta je dio njihovog zdravog razvoja. Također, priče koje promoviraju porodični smještaj, koje ukazuju na ekonomsku (ne)opravdanost postojanja velikih ustanova, (ne)postojanja pratećih servisnih službi itd. mogu biti zanimljivo i vjerodostojno medijski ispričane a da identitet djeteta ne bude ugrožen i da se sačuva njegov integritet i posebnost.\nPostojeća strateška dokumenta u BiH (3) ističu potrebu da se nastavi sa reformom sistema zaštite djece bez roditeljskog staranja, te akcentira važnost prevencije razdvajanja djece od roditelja, modernizaciju sistema i usluga socijalne zaštite i transformaciju ustanova za djecu, odnosno deinstitucionalizaciju.\nIzvještavati o djeci koja su od rođenja ranjiva jer odrastaju bez „kišobrana” roditeljske zaštite trebalo bi biti društveno poticajno, pažljivo problemski balansirano i depatetizirano.\nMoguća istraživačka pitanja i ideje za priče rezultat su objedinjenih preporuka iz postojećih priručnika i profesionalnog iskustva autorice teksta. Radi se o tome, da djecu bez roditeljske zaštite možemo učiniti vidljivijom u društvu a da izbjegnemo svu stereotipiju koja je postala sastavni dio ovih priča.\nKoliko djece se nalazi pod zaštitom društva? Da li su brojke pouzdane? Da li priča pomaže da se bolje razumije način rada sistema zbrinjavanja djece? Da li je jasno kakva zakonska prava imaju djeca (i njihovi roditelji) u traženju određenih prava?\nNa koji način se provjerava stanje u rezidencijalnim ustanovima? Ima li fizičkog kažnjavanja ili bilo kog drugog oblika zlostavljanja djece? Na koji način se provjerava stanje u altrernativnom smještaju? Ima li fizičkog ili bilo kog oblika zlostavljanja ili zapostavljanja?\nŠta se radi da bi se poboljšali uslovi u instutucijama u kojima djeca žive i uče? Da li se čuje glas djece bez roditeljskog staranja u medijima? Kako i kada su prikazani?\nDa li su u pričama naglašene pozitivne strane kako bi se izbjeglo otuđivanje javnosti od stvarnih problema napuštene djece? Da li se izvještava o mogućnostima koje djeca u domovima imaju da se učlane u klubove i na taj način uključe u zajednicu, što može pomoći u smanjenju predrasuda i neinformiranosti?\nDa li su obavljeni razgovori sa osobama koje su odrasle u rezidencijalnim ustanovama? Gdje su sada? Kako je odrastanje u domovima na njih imalo uticaj? Šta oni misle na koji način se stvari mogu unaprijediti?\nKoliko djece je usvojeno, a koliko dato u hraniteljske porodice? Ko i kako vrši nadzor u tim porodicima? Postoji li sistem nadzora i inspekcije?\nŠta se dešava kada djeca napune 18 godina?\nPriče o djeci koja sa punoljetstvom treba da napuste domove za nezbrinutu djecu; koliko su ih domovi osposobili za budući život, postoji li državna aktivnost na uspješnom uključenju u život ove djece, postoje li NVO ili međunarodni projekti koji pomažu djeci u osamostaljivanju nakon napuštanja doma, jesu li i po čemu uspješni ti projekti kao npr., „Kuća na pola puta”.\nPorodični zakon FBiH, „Službene novine”, FBiH35/05, 41/04.\nPorodični zakon Republike Srpske, „Službeni glasnik Republike Srpske”, 54/02, 41/08;\nŠačić, Nermina. i Spahić, Besim, (2004). Novinarstvo u funkciji ljudskog napretka: elektronski mediji. Sarajevo: Internews B&H str.147-148, 152,154,156, 157\nUNICEF Bosna i Hercegovina (web). Etičke smjernice UNICEF-a za izvještavanje o djeci, posjećeno 28.11.2016.\nUNICEF Crna Gora (web). Djeca i mediji: priručnik za novinare -UNICEF; posjećeno 21.11.2016.\nUNICEF & Dublin Institute of Technology (2007). Prava djeteta i novinarska praksa – iz perspektive ljudskih prava, Priručnik, posjećeno 29.11.2016.\nUnited Nations (2009) Guidelines for the Alternative Care of Children, UN General Assembly (UNGA), 64/142, posjećeno 28.11.2016.\nUnited Nations Children’s Fund (UNICEF) (2010). „At Home or in a Home?” Formal care and adoption of children in Eastern Europe and Central Asia, UNICEF CEE/CIS.\nUnited Nations Children’s Fund (UNICEF), 2012. Children Under The Age Of Three In Formal Care In Eastern Europe and Central Asia. A Rights-Based Regional Situation Analysis, posjećeno 28.11.2016.\nUNICEF, 2012, Call for action, posjećeno 28.11.2016.\nUNICEF, TransMonEE baza podataka, posjećeno 21.11.2016.\nZakon o socijalnoj zaštiti Republike Srpske, Službeni glasnik RS, br. 37/12, član 17-18.\nZakon o osnovama socijalne zaštite, zaštite civilnih žrtava rata i zaštite obitelji sa djecom, „Službene novine”, Federacije BiH, br.36/99,39/06,\nŽegarac, Nevenka. (2014) Pravo deteta na kvalitetno staranje: Analiza sprovođenja smernica Ujedinjenih nacija za alterenativno staranje o decu zapadnog Balkana, posjećeno 21.11.2016.\n(1) Transmofmative Monitoring for Enhanced Egulity for Children (2010)\n(2) Alat za procjenu provedbe smjernica Ujedinjenih naroda za alternativnu brigu o djeci, verzija 2.0, završni dokument, revidirano 09/01/13, Prikaz alternativnih oblika zaštite u Bosni i Hercegovini (2013) SOS Children’s Villages International.U štampi.\n(3) Politika za zaštitu djece bez roditeljskog staranja i porodica pod rizikom od razdvajanja u FBiH 2006-2016 donesena je 2008. dok je RS 2009. g. usvojila Strategiju za unaprjeđenje socijalne zaštite djece bez roditeljskog staranja sa akcionim planom za period 2009-2014 i Strategiju za razvoj porodice u Republici Srpskoj za period 2009–2014. god.\nPrethodna Previous post: Almir Panjeta: Djeca pogođena katastrofama\nSljedeća Next post: Vanja Stevanović: (Ne)humane akcije za prikupljanje pomoći za djecu


Jovana Stefanović: Lasersko skidanje dioptrije promenilo mi je život\nObjavljeno 04.02.2018. u 20h\nJovana Stefanović (24) pripada populaciji od 45 miliona ljudi širom sveta, koji su odlučili da se podvrgnu laserskom skidanju dioptrije.\n„Prve naočare sam dobila u školi, i da budem iskrena, nikada ih nisam volela. Sećam se da sam ih stavljala kada izlazim iz stana, kako bi me roditelji videli da ih uredno nosim. Onda kada su zatvarali vrata, stavljala sam uredno naočare u torbu, kako bih izbegla zadirkivanje od strane druge dece u školi“, kaže Jovana.\nVremenom je dioptrija rasla sve više, a nakon porođaja je dostigla čak -4.50. Jovana nije više mogla da funkcioniše bez naočara i kontaktnih sočiva, te je počela intenzivno da razmišlja o laserskom skidanju dioptrije.\n„Kum mi je ispričao da je čuo za jednu kliniku u Subotici. Već nakon prve posete oduševio se osobljem, tehnologijom i cenama. Tamo je operisan i bio je prezadovoljan. To mi je bilo dovoljno da ih kontaktiram u nadi da na istom mestu mogu rešiti i moj problem“, priseća se Jovana.\nNakon dobijanja svih potrebnih informacija o proceduri pre, tokom i posle operacije, dogovoren je termin pregleda, na kom je, nakon detaljnih pretraga i snimanja, potvrđeno da je Jovana pogodan kandidat za lasersko skidanje diotprije.\n„Na operaciju sam došla uplašena, ali ushićena – samo sam razmišljala o tome kako će mi se konačno vratiti vid. Anesteziju su mi dali u obliku kapi, tako da nije uopšte bolelo. Odmah posle operacije sam ustala i doktorka me pitala koliko ima sati. Zamislite, sve sam videla! Kada je anestezija popustila, oči me nisu bolele, ali su suzile, osećala sam grebanje i smetale su mi svetlost i toplota. Odlučila sam da što više spavam, kako bi vreme brže prošlo.“\nPrema Jovaninim rečima, veoma je važno da se pacijent nakon operacije pridržava saveta i uputstava lekara. Propisana je određena terapija i poseban higijenski režim, boravak u zamračenim prostorijama i minimalno naprezanje. Uz redovne kontrole i poštovanje gore navedenog, oporavak je moguć već posle 5-7 dana.\nJovana sada vidi 100% – njena dioptrija je 0! Kaže da još uvek ne može da opiše osećaj kako je dobro kada čovek vidi.\nNa naše pitanje, šta bi ona rekla onima koje takođe razmišljaju o ovoj operaciji, dobili smo zanimljiv odgovor.\n„Meni je bilo najvažnije da imam potpuno poverenje u hirurga. U ovom slučaju to nije bilo teško, jer se doktorka prema pacijentima ophodi sa puno razumevanja, ne posmatra nas kao brojeve, zaista joj je bitno da budemo zadovoljni. Naravno, da budemo iskreni, bila mi je važna i cena, pa savetujem svima da se dobro raspitaju pre donošenja odluke gde će se operisati.“\nTagovi:iskustva skidanje dioptrije, Kuća zdravlja, lasersko skidanje dioptrije, očna klinika, očna poliklinika, operacija laserom, perfest vision, skidanje dioptrije


Naslov: Preporuke: filmovi/serije Čet 02 Jul 2015, 23:44\nNavedite žanr filma, kratak opis i naravno naziv, ukoliko želite da nešto preporučite članovima.\nJa bih da preporučim seriju American Horror Story(AHS) - ukoliko želite da Vam dam link na kome možete da je gledate, kontaktirajte me u inbox. Ima par sezona, i u svima je drugačije, ali je suština horor i sve su tako odvratne i surove stvari.\nPišite i Vi.\nPosao/hobi : Osiguranje, Bezbednost, HR menadzment\nNaslov: Re: Preporuke: filmovi/serije Ned 12 Jul 2015, 08:14\nPoslednji film koji sam odgledala je Instinct (1999), odlican film, psiholoski triler, Anthony Hopkins u glavnoj ulozi\nNaslov: Re: Preporuke: filmovi/serije Pon 13 Jul 2015, 23:40\nZa sve one koji su voleli "Malog princa", preporučujem film "Noć na zvezdanim šinama". To je japanski crtani film, rađen po knjizi koja se u Japanu čita kao lektira... Prilično je neobičan. Inače, mislim da je urađen negde u 70-ima, nije nov.\nNažalost, nikako ne mogu da nađem njegov originalni naziv, ni na engleskom ni na japanskom, ali ću ga naći već, pa ću dodati ovde...\nNaslov: Re: Preporuke: filmovi/serije Uto 14 Jul 2015, 01:10\nTakođe preporučujem American Psycho, ne znam koja godina valjda 2000. ali nisam sigurna\nŽanr je some kind of horror, mada ne znam...\nNaslov: Re: Preporuke: filmovi/serije Sub 15 Avg 2015, 22:53\nja preporučujem film "Dead man" .\novo je jedna od meni najdražih scena :\nNaslov: Re: Preporuke: filmovi/serije


Ešton: EU će u Sarajevu potvrditi evropsku budućnost zapadnog Balkana\nGlavni cilj ministarske konferencija koja se u sredu održava u Sarajevu jeste da se potvrdi evropska perspektiva zemalja zapadnog Balkana kad provedu tražene reforme, kaže se u saopštenju visokre predstavnice EU za spoljnu i bezbednosnu politiku Ketrin Ešton (Catherine Ashton).\n“Integracija zapadnog Balkana u evropsku porodicu naroda ostaje jedan od poslednjih izazova u izgradnji demokratske i ujedinjene Evrope. U Sarajevu će EU ponovno potvrditi da je mesto Balkana u Evropi, te evropsku perspektivu za regiju”.\nU Sarajevu će se okupiti ministri spoljnih poslova zemalja članica EU-a i zemalja zapadnog Balkana, predstavnici Sjedinjenih Američkih Država, Rusije i Turske, zatim NATO-a, Saveta Evrope i OEBS-a.\nI komesar za proširenje Štefan File (Stefan Fuelle) ističe da će se u Sarajevu potvrditi evropska budućnost zemalja u regiji.\n“Konferencija pravovremeno potvrđuje perspektivu članstva za zemlje zapadnog Balkana i nastavak procesa proširenja. Pozdravljam obećanja zemalja zapadnog Balkana da će ubrzati reforme u ključnim područjima i dalje jačati efikasnu regionalnu saradnju. Komisija će podržati zapadni Balkan u tim izazovima. Proširenje se temelji na strogoj uslovljenosti, ali je pre svega politički project”, istakao je File.\nŠpansko predsedništvo takođe je istaklo da želi da potvrdi da je proces integracije zemalja u regiji u EU "nepovratan", a zauzvrat se od tih zemalja očekuje da nastave reforme.


Ševkija Resić blista posle pobede nad crno-belima: Dao sam gol Partizanu, igrao protiv Zvezde na Marakani, za mene je to veliki uspeh - Sportska centrala\n8 avg 2020. 10:40\nVeliko iznenađenje priredio Novi Pazar kada je savlaao Partizan sa 3:2 u drugom kolu LingLong Superlige Srbije.\nRetko ko je očekivao da će ekipa, koja je bila osma na tabeli Prve lige Srbije i koja je u najviši rang ušla putem licitacije zbog odustajanja Grafičara, da pobedi crno-bele.\nJunak pobede je Ševkija Resić, strelac trećeg pogodka, uz pomoć nemanje Miletića, koji je bio pobedonosni za Pazarce.\n– Ljudi nas zaustavljaju na ulicama, čestitaju nam. To je dobro za samopouzdanje, tako treba da nastavimo, da bude još bolje. Utakmica protiv Crvene zvezde je bila veliko iskušenje za mene. Jedva sam čekao tu utakmicu. Pre tri meseca sam ih gledao na TV, a onda odjednom dobijem šansu da zaigram na Marakani. Jednostavno to je život, bilo je pozitivne treme s moje strane, Zvezda igra Ligu šampiona, imaju po dva kvalitetna igrača na svakoj poziciji. Nisam imao sreće da im dam gol, ali zato jesam Partizanu, rekao je Resić za „Sportsport.ba“.\nOn nema šta da doda o golu, osim da je ispunio svoje igračke snove.\n– A šta reći o golu… Partizan je jedan veliki klub, o tome se nema šta pričati, svako ko bi imao priliku da im da gol, jedva bi dočekao. Meni se ostvarila ta prilika da igram protiv Partizana i protiv Crvene zvezde na Marakani, za mene kao igrača to je veliki uspeh, a videćemo šta dalje…\nPosle gola stiglo je mnogo čestitki, jedna posebno draga.\n– Ne daje se gol Partizanu svaki dan, mnogo ljudi je pratilo prenos, svi su čestitali, ali najdraža mi je čestitka moje majke. Kada me je nazvala plakala je, to je neverovatan osećaj. U životu radite da biste obradovali svoju porodicu.\nDule 8 avg 2020. 11:06 At\nTo da si dao gol Partizanu nemože niko da ti porekne ali da si igrao protiv zvezde je samo jedna velika laž. Pre bi mogle da se kaže da si statirao,i ti i ostali tvoji saigrači.\nLako 8 avg 2020. 14:34 At\nHej grobaru kada god izgubite Zvezda kriva najsrecniji bi bijo kada bi Partizan ispao


Reka Ropot na Suvoj planini nastaje i nestaje u trenu - MIC - Medijski istraživački centar\n"Zvuk sličan roptanju ili vodi koja vri čuje se dan, dva pre nego što Ropot poteče. Medjutim, nikada se ne može naslutiti kada će reka stati. Ropot ne presušuje malo po malo, on odjednom nestaje", objasnio je predsednik PD "Trem" iz Donjeg Dušnika Stanoje Beja Stojanović.\n"Stručnjaci smatraju da se u dubini Suve planine nalazi jezerce u obliku levka koje se tokom jeseni i zime puni, a kada dostigne odredjeni nivo voda poteče. Kada se levak isprazni, presahnu izvori i Ropot nestaje u trenu", istakao je Stojanović.\n"Na ovoj reci nema ribala, ali zato ima sve više planinara i izletnika iz Niša, Leskovca, Vlasotinca i drugih mesta u Srbiji, a svi su bukvalno očarani slapovima reke i netaknutom prirodom koja je okružuje", kazao je Stojanović.


Međunarodna otmica deteta - Zunic Law Firm\nMeđunarodna otmica deteta\nŠta je međunarodna otmica dece?\nRazvod braka dodatno može da se zakomplikuje kada su u slučaj uključena deca i međunarodni element.\nRazdvojeni ili razvedeni roditelji, u nekim izuzetno teškim situacijama, uspevaju da, doslovno govoreći, otmu svoje dete i odvedu ga preko granice, najčešće u državu svog porekla. Ovim se krše prava deteta, naročito da održava redovne kontakte sa svakim od roditelja. Prekogranično odvođenje dece je složen problem koji predstavlja izvor kako pravnih, tako i političkih sukoba među državama.\nMože se reći kako nijedna nacija nije uspela da pomenuti problem izbegne i upravo je to razlog koji je iznedrio samu Hašku konvenciju o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice dece ( 25. oktobar 1980. godine), koja će kao glavni cilj postaviti zajedničke napore i koordinisanu saradnju između država, kako bi se problem lakše i efikasnije rešio. Konvencija ne omogućava meritorno odlučivanje o starateljstvu nad detetom, već obezbeđuje hitan povratak nezakonito odvedene ili zadržane dece i za cilj ima uspostavljanje ranijeg faktičkog stanja. Time se pravo na starateljstvo, koje postoji po pravu države u kojoj je dete pre odvođenja bilo stalno nastanjeno, poštuje u svim drugim državama ugovornicama.\n„Najbolji interes roditelja” maskiran u „najbolji interes deteta”?\nOsnovna svrha Konvencije ostvaruje se uvek kroz zaštitu „najboljeg interesa deteta”. Ipak, brzina i pragmatičnost Haške konvencije suočavaju se sa ozbiljnim testom, s obzirom da navedeni princip nameće usaglašavanje ili čak podređenost interesa ostalih pravnih subjekata interesima deteta.\nSa druge strane, ne može se izbeći utisak kako su u prvom planu Haške Konvencije prava i interesi roditelja, dok se interes deteta nastoji, često veštački, uklopiti u mehanizam primene pomenutog međunarodnog ugovora. U prilog ovome idu i neka istraživanja kojima je utvrđeno da se većina slučajeva dešava u kontekstu porodičnog nasilja. Prekogranično odvođenje deteta može biti istovremeno i odgovor na partnersko nasilje, ali takođe i vrsta partnerskog nasilja.\nJasno je da porodično nasilje kome prisustvuje dete, kao svedok ili kao direktna žrtva, nepovratno pogađa njegov emocionalni, psihički i fizički razvoj. U vezi sa ovim postavlja se pitanje da li ove činjenice treba uzeti u obzir prilikom odlučivanja o povratku deteta, čak iako se nasilje direktno ne tiče deteta.\nNavedene tvrdnje nisu upravljene na pomisao o potpunoj nefunkcionalnosti konvencije, već samo na to kako je mehanizam zreo za izmene, budući da se u praksi pokazao donekle nefunkcionalnim. Glavna ideja ovog bloga je da pokaže da su interesi deteta kao pravnog subjekta najbitniji i da se to ne sme izgubiti i učiniti nevidljivim unutar mehanizma Haške konvencije.\nŠta može da se uradi u slučaju međunarodne otmice dece?\nSvako lice, institucija ili organ koji tvrdi da je odvođenjem ili zadržavanjem deteta van granica teritorije Republike Srbije povređeno pravo na starateljstvo nad detetom ili pravo na viđanje deteta (u daljem tekstu: podnosilac zahteva), može podneti zahtev Ministarstvu pravde Republike Srbije, koje je određeno kao Centralni organ za sprovođenje Konvencije. Zahtev se podnosi na obrascu, u zavisnosti da li podnosilac zahteva želi:\nostvarivanje prava na viđanje deteta.\nUz zahtev je potrebno priložiti originale dokumenata ili overene kopije, kao na primer: izvod iz matične knjige rođenih za dete, odnosno venčanih za roditelje, odluke suda ili drugog organa koje se odnose na starateljstvo nad detetom, dokumenatciju iz koje se može utvrditi da je dete boravilo na teritoriji Republike Srbije (npr. upisnica izdata od strane školske ustanove, obdaništa, medicinska dokumentacija i sl. ) i bilo koja druga dokumenta koja se mogu smatrati bitnim za ovaj postupak. U pogledu dokumenata koji se dostavljaju ne zahteva se dodatna legalizacija, niti neka slična formalnost u tom smislu.\nZahtev i sva dostavljena dokumenta moraju biti sačinjena na srpskom jeziku, pri čemu se uz to mora priložiti prevod na zvanični jezik države u koju je dete odvedeno, a ukoliko to nije moguće na engleski ili francuski jezik.\nNakon prijema, zahtev za vraćanje, odnosno viđanje deteta biće prosleđen Centralnom izvršnom organu države u koju je dete odvedeno. Centralni izvršni organ te države će preduzeti sve odgovarajuće mere radi obezbeđenja dobrovoljnog povratka deteta, odnosno otklanjanja svih prepreka u ostvarivanju prava na viđanje i obavestiće sud ili upravni organ koji je dalje nadležan za sprovođenje postupka za vraćanje, odnosno omogućavanje viđanja deteta.\nŠta radi Ministarstvo pravde?\nKao Centralni organ Ministarstvo pravde je ovlašćeno da:\nSprovodi prethodni postupak (utvrđuje ispunjenost uslova za dalje postupanje);\nPreduzima sve potrebne radnje da se pronađe mesto gde se dete nalazi, da se preduzmu sve neophodne mere da bi se zaštitili interesi deteta ili molioca (sprovođenjem medijacije, intervencijama OS, JT, policije), da obavesti sud o potrebi da bez odugovlačenja pokrene i sprovede postupak radi povratka nezakonito dovedenog ili zadržanog deteta, kao i da informiše zamolni organ i lice koje mu se obratilo o preduzetim merama i njihovim rezultatima.\nU pravnim sistemima postoje različita sredstva koja se tradicionalno koriste u borbi protiv nezakonitog prekograničnog odvođenja ili zadržavanja deteta. Ona mogu biti preventivna ili represivna. Međutim, ukoliko država želi da poboljša zaštitu i sigurnost dece izvan državnih granica, mora sasvim prirodno preduzeti mere da se poboljša međunarodna saradnja. U ovom pogledu jedino mehanizam međudržavne saradnje omogućava suprotstavljanje međunarodnim otmicama. Iz tog razloga je jako bitna koordinisanost između država, kao i sama komunikacija između izabranih centralnih organa svake države potpisnice.\nOdnos Haške konvencije i Evropske konvencije o ljudskim pravima (EKLJP)\nU kontekstu predmeta vezanih za otmicu dece, domaći sudovi treba da budu svesni da Haška konvencija pomaže tumačenju Evropske konvencije o ljudskim pravima (u daljem tekstu: EKLJP). Shodno tome, Evropski sud za ljudska prava je u predmetima otmice dece nalazio da pozitivne obaveze o spajanju roditelja i deteta iz EKLJP moraju biti tumačene u svetlu Haške konvencije, tim pre ako je tužena država potpisnica Haške konvencije. Međutim, i sama Haška konvencija podleže razmatranju u skladu sa EKLJP. Haška konvencija je opisana kao „instrument koji je po svojoj suštini procesne prirode, a ne ugovor o ljudskim pravima koji štiti pojedince na objektivnoj osnovi” prilikom opravdavanja njenog razmatranja shodno članu 8 EKLJP (pravo na poštovanje privatnog i porodičnog života). To znači da domaći sudovi prilikom odlučivanja o nalozima za povratak i drugim pitanjima vezanim za Hašku konvenciju i dalje moraju da obezbede poštovanje člana 8 Evropske konvencije o ljudskim pravima koji se odnosi na pravo na poštovanje privatnog i porodičnog života.\nPrimena Konvencije u Srbiji – koji su problemi?\nSama primena Konvencije u Srbiji je otežana zbog različitih procesnih nedostataka, od kojih su se sledeći izdvojili kao najizraženiji:\nNeujednačeno i konfuzno postupanje sudova (u odnosu na primenu materijalnog i procesnog prava);\nNesnalaženje u izboru metoda pravne zaštite (parnični, vanparnični ili izvršni postupak?);\nNepoštovanje zahteva hitnog postupanja i rokova utvrđenih Konvencijom za donošenje odluke o povratku (6 nedelja, prema članu 11 Konvencije);\nSporost u sprovođenju postupaka za obezbeđenje kontakata deteta sa roditeljem od koga je protivpravno odvedeno.\nSvakako, da bismo razumeli i poboljšali nedostatke u primeni Konvencije u našoj zemlji, potrebno je da se osvrnemo i na neke najpoznatije i najupečatljivije slučajeve u praksi drugih država. Iz tog razloga se u narednom pasusu fokusiramo na slučaj koji je presedan u ovoj oblasti.\nPresuda Evropskog suda za ljudska prava u slučaju Ignaccolo Zenide protiv Rumunije\nPodnositeljka predstavke, Rita Ignaccolo Zenide, francuska je državljanka, koja je rođena 1953. i živi u Mecu (Francuska). Nakon razvoda braka, francuski sudovi su doneli odluku, koja je postala konačna, da se dvoje bračne dece dodele njoj na čuvanje. Tokom letnjeg odmora 1990. godine, deca su otišla da posete oca; on je imao dvostruko državljanstvo – francusko i rumunsko, a živeo je u Sjedinjenim Američkim Državama.\nMeđutim, na kraju letovanja on je odbio da vrati decu. Nakon što je promenio nekoliko adresa da bi izmakao američkim vlastima, kojima je slučaj bio podnet u skladu sa Haškom konvencijom o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice dece od 25. oktobra 1980. godine, uspeo je da pređe u Rumuniju u martu 1994. godine, gde je od tada živeo. Prvostepeni sud u Bukureštu je 14. decembra 1994. izdao nalog da se deca vrate podnositeljki predstavke. Međutim, napori podnositeljke predstavke da se nalog sprovede bili su neuspešni. Od 1990. godine samo je jednom videla svoju decu, na sastanku, koji su rumunske vlasti organizovale 29. januara 1997.\nOvaj slučaj je veoma bitan, budući da je na njemu izgrađena sudska praksa. On je razjasnio da se član 6 EKLJP (pravo na pravično suđenje) odnosi ne samo na sam sudski postupak, već takođe nameće obavezu državama da obezbede da se odluke suda i izvrše. Slučaj je takođe značajan jer, iako je do sada bilo više odluka o prihvatljivosti predstavki, ovo je prvi slučaj u kom je Sud odlučivao, a koji se ticao primene Haške konvencije o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice dece. Haška konvencija iz 1980. godine ima za cilj da obezbedi da se deca, koja su nezakonito odvedena na teritoriju koja je van nadležnosti zemlje njihovog prebivališta, što hitnije vrate.\nNamera je da se sudovi ne liše, putem nezakonitog postupanja jednog roditelja, nadležnosti da utvrde koji roditelj treba da dobije dete na staranje i kako treba urediti susrete sa drugim roditeljem. Povratak deteta u skladu sa Haškom konvencijom ne utvrđuje koji će roditelj dobiti starateljstvo nad detetom, niti u kojoj državi će dete na kraju živeti.\nSud je ustanovio da su rumunske vlasti propustile da preduzmu primerene i dovoljne mere da bi ostvarile pravo podnositeljke predstavke da joj se vrate deca i da su stoga povredile njeno pravo na poštovanje privatnog i porodičnog života garantovano članom 8 EKLJP.\nDa li mehanizam uopšte funkcioniše?\nS obzirom na broj slučajeva koji se odugovlače i koliko je teško u nekim situacijama uspostaviti saradnju sa državama u koje su deca odvedena, sa pravom može da se postavi pitanje koliko je mehanizam zaista funkcionalan? Kao najnoviji primer koji nas podstiče na ovo pitanje i razmišljanje je svakako slučaj koji se već neko vreme povlači po novinama u Srbiji. Da li zaista jedna majka odgovor i pomoć treba da traži protestom ispred Vlade? Zašto stvari koje su propisane ne mogu da se koriste u skladu sa pravilima koja važe za njih? Pravna procedura započeta je na osnovu Haške konvencije o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice dece. Slavica Burmazović je do svoje dece probala da stigne sudskim putem, pravosudni organi Srbije i Turske su decu dodelili majci, ali ona ne zna gde se deca nalaze. Majka pet meseci nije videla ni čula decu, poslednja tri meseca nema informacije o Esmi, Ajši i Tariku, koje je otac Ejup Sabri Jundžu u avgustu 2015. godine oteo i odveo u Tursku.\n“Poslednje informacije kojima raspolaže Ministarstvo pravde kada je u pitanju slučaj Slavice Burmazović, a koje su dobijene od Ministarstva pravde Turske, jeste da je njen suprug napustio Tursku, da je otišao u Iran i da će biti lišen slobode na šest meseci kada bude lociran, zbog kršenja privremene mere. U Ministarstvu spoljnih poslova sada navode kako to predstavlja veliki problem kako ih locirati, a čak i kada se uspe u tome postojaće problem sa iranskim zakonodavstvom. Ministarstvo pravde je Trećem osnovnom tužilaštvu u Beogradu, gde se vodi krivični postupak protiv oca, dalo instrukciju početkom novembra šta je potrebno za raspisivanje međunarodne poternice”, navodi se iz Ministarstva pravde. Ostaje nejasno kako je Ejup Sabri Jundžu izbegao da bude lociran, kada koristi isti mobilni telefon i redovno se oglašava na društvenim mrežama.\nPrivremenom merom predviđeno je da otac ne može da napusti teritoriju Turske do donošenja odluke o zahtevu Slavice Burmazović da joj deca budu vraćena, a koji je prosleđen nadležnima u toj zemlji. Kada je sud presudio u korist majke, otac se žalio, ali je krajem maja i ta žalba odbijena. Ipak, on je podneo zahtev za reviziju presude i nakon toga mu se gubi svaki trag. U slučaj je uključeno i Ministarstvo spoljnih poslova u kome navode da su u stalnom kontaktu sa turskim kolegama.\nMože se zaključiti da je posledica učestalosti otmice dece globalizacija u njenom najširem smislu, što uključuje između ostalog i mogućnosti savremenog sveta u smislu lakših međunarodnih putovanja, kao i sve više međunarodnih brakova i sve više prisutnih razvoda brakova.\nU Haškoj Konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice dece se insistira na uspostavljanju ranijeg stanja koje je postojalo do momenta odvođenja deteta, tj. njegov povratak u uobičajeno mesto boravka. Međutim, opravdano se može postaviti pitanje da li je povratak deteta uvek u „najboljem interesu deteta”, što je jedan od osnovnih principa iz Konvencije o pravima deteta, koji mora biti uvek primenjen u postupcima kada se odlučuje o njegovim pravima. Postoji realna bojazan da pozivanje na jedan ovakav krajnje neodređen i širok princip, može postati za sud samo izgovor da ne primeni pravo, odnosno zgodno opravdanje za svaku sudsku odluku, naročito onu kojom se odbija povratak deteta u zemlju u kojoj dete ima „uobičajeno boravište”. Ovo se može postići samo ako se uspostavi pravna pretpostavka kako je u „najboljem interesu deteta” u slučaju nezakonitog prekograničnog odvođenja da bude vraćeno u državu uobičajenog boravišta. S obzirom da iskazivanje „najboljeg interesa deteta“ putem pretpostavki sužava diskrecioni prostor pravnih subjekata koji navedeni princip primenjuju, ovi izuzeci predstavljaju preostali diskrecioni prostor za individualnu, odnosno istinsku primenu „najboljeg interesa deteta”.\nMeđutim, i pored svih nedostataka koje sama Konvencija poseduje, ona je vrlo bitan instrument bez koga se apsolutno u ovoj grani prava u današnjem svetu ne bi moglo funkcionisati. Ona štiti neke od najvažnijih prava deteta i zastupa njegove interese. I koliko god kritika bismo mogli da uputimo na račun funkcionalnosti i operativnosti Konvencije, o njoj ne treba da sudimo isključivo na osnovu broja dece koja su vraćena u države uobičajenog boravišta i brzini njihovog povratka. Potrebno je stvoriti jednu širu sliku, prilagoditi je promenama koje se dešavaju iz godine u godinu, kako bi se funkcionalnost i operativnost Konvencije samo poboljšavali i, naravno, ne zaboraviti da je uvek i samo uvek najbitnije presuditi u korist „najboljeg interesa deteta”.\nUkoliko Vas je ova tema zainteresovala, verujemo da ćete hteti da pročitate i naš blog u kom je objašnjen razvod braka sa stranim državljaninom sa svim svojim specifičnostima.\n Predstavka br. 31679/96, 25. januar 2000. godine\nKancelarija Žunić na Konferenciji o tehnologiji i pravu u Londonu Novi Zakon o opštem upravnom postupku


Društvo, Politika, Projekti\nIzvor: Kabinet ministarstva\nPotpredsednica Vlade i ministarka rudarstva i energetike, prof. dr Zorana Mihajlović, poručila je, gostujući u jutarnjem programu K1 televizije, da je zelena agenda vizija koja neće nikoga ostaviti bez posla, već naprotiv, ubrzaće privredni rast i obezbediće dugoročnu energetsku stabilnost.\n“Zelena agenda je naš model rasta i primer da možemo da imamo dovoljno energije koja je proizvedena na održiv način. Donošenjem zakona stvorili smo osnovu za povećanje solarnih elektrana, vetroelektrana, biomase, biogasa. Zakon o energetskoj efikasnosti i racionalnoj upotrebi energije i Zakon o korišćenju obnovljivih izvora energije omogućiće domaćinstvima da smanje potrošnju i troškove električne\nenergije, ali će i doprineti zdravijoj životnoj sredini i povećanju učešća energije dobijene iz obnovljivih izvora”, istakla je Mihajlovićeva.\n“Mi smo i dalje nemarni prema životnoj sredini, i dalje bacamo đubre, kada krenete Srbijom reke su pune otpada, šume pune kesa, posle svih ekoloških protesta u Beogradu ostane haos. Naša svest mora da se promeni”, dodala je potpredsednica Ona je, govoreći o projektu “Jadar”, ponovila da je istina jedino čime će Ministarstvo odgovarati na politizaciju ove teme.\n“Imamo ljude koji stvarno brinu, ali imamo veliki procenat onih koji to politizuju. To je proces o kojem moramo da govorimo, ali nije dobro da se šire laži i neistine. Bez obzira na to koliko Vlada i država govore da nema ugovora, i dalje to slušamo, pa čak smo čuli i od Saveta za borbu protiv korupcije da ima koruptivnih delatnosti.\nDržava ne može da govori neistine, opozicija nema nikakvu odgovornost i može da širi laži. Kada studija o uticaju na životnu sredinu bude gotova, ona će biti dostupna javnosti, a nakon toga možemo da komentarišemo i polemišemo. Činjenica je da je jadarit ogromna šansa za našu zemlju, litijum je budućnost, posebno ako uzmemo u obzir mogućnost čitavog lanca proizvodnje litijumskih baterija i\nelektričnih vozila. Govorimo u uticaju na BDP od 20 odsto”, rekla je ona.\nSpisak dosadašnjih komentara za članak "Mihajlovićeva: Zelena agenda će ubrzati razvoj i neće nikoga ostaviti bez posla".\nSpisak dosadašnjih komentara za članak "Mihajlovićeva: Zelena agenda će ubrzati razvoj i neće nikoga ostaviti bez posla". Podelite vaše mišljenje sa nama. Pošaljite komentar klikom na dugme - napišite komentar.


organska basta | Herbanic Tinkture\nKako se boriti protiv plamenjače ?\nPlamenjača je najštetnije oboljenje krompira, paradajza i plavog patlidžana, a njen uzročnik je gljivica Phytophthora infestans. Simptomi oboljenja javljaju se na svim delovima biljke: stabljici, listu, plodu, kao i na krtolama krompira. Biljke paradajza i patlidžana mogu biti zaražene već kao rasad. Simptomi se pojavljuju u periodu od maja do septembra, ali pošto razvoj te gljivice zavisi od temperature i vlažnosti, u pojedinim godinama, bez dovoljno padavina i sa izrazitom sušom, pojava bolesti može da izostane. Read the rest of this entry →\nOznake: io vrt, krompir, organska basta, paradajz, plamenjača, prirodni preparati, život van sistema\nKorov – kako ga se rešiti?\n“ Da li je ovo korov“ uobičajno je pitanje koje postavljaju baštovani novajlije. Odgovor glasi: “ Zavisi.“ Da li je neka biljka korov zavisi od njene vrste, mestu na kome raste i uticaja na okolne biljke. Jednostavno rečeno korov je svaka invazivna biljka koja raste tamo gde ne želite. To može da bude jednogodišnja, dvogodišnja, zeljasta ili višegodišnja žbunasta biljka pa čak i drvo. Read the rest of this entry →\nOznake: bio vrt, korov, organska basta, zdrava hrana\nProblemi sa rastom biljaka\nŽivotna sredina biljaka uključuje uslove koji vladaju u zemljištu, kao i vremenske prilike, odnosno klimu iznad zemljišta. Zato nedostatak ili višak minerala može da se svrsta u probleme životne sredine, baš kao i neodgovarajuća količina vlage ili prevelika izloženost vetru. Read the rest of this entry →\nObjavljeno u Aktuelnosti, Život vam sistema\nOznake: bolesti kod biljaka, minerali, mraz, organska basta, selo, voda, život van sistema\nOrgansko đubrivo od ljuske jajeta\nLjuske od jaja sadrže veoma važan makronutrijent kalcijum (Ca).Prirodan su izvor minerala pa osim kalcijuma (90%) sadrže i gvožđe (Fe), bakar (Cu), mangan (Mn), fosfor (P), hrom (Cr), molibden (Mo), magnezijum (Mg), prirodni fluor (F) i proteine. Read the rest of this entry →\nOznake: domaći osveživač, organska basta, saveti\nNeven (Calendula officinalis L.) je ukrasna i lekovita biljka, a suvi cvetovi se od davnina upotrebljavaju u lekovite svrhe. Neven je jednogodišnja cvetna biljka. Seje se i rasađuje u proleće. Dešava se, kada je jesen duga i topla, da biljke koje su tek iznikle prezime zimu bez oštećenja i u rano u proleće nastave sa rastom. Read the rest of this entry →\nObjavljeno u Praktični saveti, Život vam sistema\nOznake: neven, organska basta, prirodni pesticidi, zdrava hrana, život van sistema\nNačini da se rešite korova u vašoj bašti\nKorov je jedan od najvećih problema svakog baštovana, posebno onih koje ne vole hemikalije među svojim biljčicama. Probajte ovih 5 prirodnih načina da se rešite korova. Read the rest of this entry →\nOznake: bio vrt, organska basta, povrce, saveti, zdrava hrana, život van sistema\nGorka so u vrtlarstvu\nGorka so je postala vrlo popularan i cenjen dodatak u organskom vrtlarstvu. Ukoliko želite zdravije i “življe” biljke naučite kako da ih nagradite sa gorkom solju.Ovaj magnezijev slufat je vrlo efektivan i nežan kada je u pitanju nega biljaka, nije skup, a možete ga koristiti i u vrtu i u saksijama. Gorka so je odlična za bujniju travu, izdašnije ruže i zdravo povrće. Read the rest of this entry →\nOznake: bašta, bio vrt, hrana, organska basta, život van sistema\nVreme je da počnete razmišljati o proletnjoj bašti i neka vaša ovogodišnja bašta bude najbolja koju ste ikada zasadili. Zašto? Svet postaje sve nesigurnije mesto za život. Možda će vam uskoro zatrebati vlastiti izvori hrane i zdravlja zasađeni u vašem vrtu. Organsko baštovanstvo ne podržava korištenje hemikalija kojima se na veštački način postiže brži rast biljaka i njihova zaštita od insekata.\nOznake: organska basta, praktični saveti\nNačini da poboljšate zemlju u vrtu i saksijama\nNekada su stari ljudi nadmudrivali korov i poboljšavali kvalitet zemlje na lukave načine. Evo nekih savete od njih. Read the rest of this entry →\nOznake: organska basta, vrt, zdrava ishrana, zdravlje, život van sistema


Otvoreno pismo Ani Brnabić - ujedinjeni-protiv-kovida.net\nLeave a Comment\t/ Otvoreno pismo / 06/08/2020 30/11/2020\nNe sumnjajući u Vašu najbolju nameru da iz ove krize izađemo sa što manjim zdravstvenim i ekonomskim posledicama, poštujući lične napore koje ulažete, smatramo da je zarad javnosti neophodno da odgovorimo na Vašu izjavu o spremnosti da razgovarate sa\npotpisnicima otvorenog pisma ‘’Ujedinjeni protiv kovida’’. Primetna je promena narativa i pomirljiviji ton koji se čuje o našoj inicijativi, što pozdravljamo. Prešli ste put od optužujuće izjave da je ovo napad na predsednika i sve vas, do spremnosti da razgovarate. Prešli ste put od pozivanja lekara iz dijaspore da pomognu u krizi do njihovog diskreditovanja različitim izjavama uz obrazloženje da ne mogu da imaju uvid u situaciju kod nas. A naravno da mogu. Neka javnost bude upoznata sa činjenicom da su se neki od njih obratili Vašem kabinetu uz najdobronamerniju inicijativu da stručno pomognu – nažalost, to im iz razloga poznatih samo Vama nije omogućeno (u pitanju je sjajna grupa doktora nauka iz oblasti epidemiologije i drugih mladih naučnika – Covid19Balkans, ‘’Quaranteam’’). Promena stavova bi trebalo da znači pruženu ruku, a ruku smo pružili mi pismom koje ima za cilj da pomogne (i već Vam je pomoglo), da se svi presaberemo, da pojedinci preuzmu odgovornost za (ne)učinjeno i da se čuju i saslušaju ljudi, koji značajno doprinose funkcionisanju zdravstvenog sistema iako to rade tiho, na svojim radnim mestima, bez medijske propagande. Ili pak mislite da smo kroz ovu krizu vođeni nepogrešivo?\nMeđutim, i u ovom pozivu na razgovor, sasvim tiho, koristeći se demagoškim mehanizmima, nastavljete sa omalovažavanjem kada kažete da nećete ni da spominjete koji je to broj lekara potpisnika u odnosu na ukupan broj, posredno ga minimizirajući. Takva vrsta propagande teško da može uticati na potpisnike, mi smo ipak obrazovani ljudi. Ali ako imate političke i marketinške potrebe da nas na ovaj način nipodaštavate u javnosti, nećemo se na to previše obazirati, jer ova inicijativa je apolitična u potpunosti. A i Vi znate\nda je broj lekara koji misle ono što je napisano u pismu, višestruko veći od broja potpisnika, što bi rekle kolege epidemiolozi, pet do deset puta. Što se tiče kontra-spiska koji se pominje, ni ta već oprobana antipropaganda nas se ne tiče, jer naši potpisi su “organski”,\nautentični. A tek će ih biti, uvereni smo u to.\nRekli ste da biste rado razgovarali sa nama kada biste znali ko su nam predstavnici. To je još jedan pokazatelj da niste dobro razumeli ono što je napisano. Neće nam biti teško da vas podsetimo da u proglasu piše da ne postoje formalni organizatori i da on pripada svim\npotpisnicima. Ako ste baš motivisani za razgovor, predlažemo vam da krenete redom od A, na dole, ili od Ž na gore. Što se nas tiče, mi ćemo biti spremni na razgovor tek kad prestanete sa omalovažavanjem i kad javno osudite sav dosadašnji pritisak na kolege i zaštite ih, kao premijer svih građana. Iz tog razloga, još jednom Vas molimo da odgovorite na zahteve iz pisma koja ćemo ponoviti i ovde:\n2. da se organizuje postupak pouzdanog utvrđivanja broja zaraženih, obolelih i umrlih od kovida-19, kako u opštoj populaciji, tako i među zdravstvenim radnicima,\n3. da se sprovede nezavisna istraga; ukoliko se utvrdi da su podaci bili namerno zataškavani, za odgovorne koji su u tome svesno i namerno učestvovali treba tražiti profesionalnu, a i svaku drugu odgovornost,\n4. da odgovornost za nastalu štetu preuzme Krizni štab u celini,\n5. da se formira novi Krizni štab koji bi činili eksperti sa dokazanim stručnim i moralnim kvalitetima. Javnosti i novim članovima bi pod hitno trebalo razjasniti uzroke neuspeha trenutnog Kriznog štaba,\nI na kraju, ne i najmanje važno, moramo da Vas ispravimo kada kažete da je “Posao države da obezbedi da oni imaju svu opremu, zaštitne maske, skafandere, rukavice, sve ono što im je potrebno.’’ Naravno je to i to posao države. Jer posao države je pre svega da pruži svojim građanima adekvatnu zdravstvenu zaštitu. Posao države je da adekvatno plati lekare za rad. Posao drzave je da obezbedi platu u iznosu od 100 odsto, a ne 65 odsrto za kolege obolele od kovida, ali i svih drugih bolesti, a isto vazi i za ostale građane.\nPosao države je da adekvatno komunicira sa građanima u uslovima krize. Posao države je da omogući psihološku podršku za sve ljude u stresnoj situaciji (ne samo lekare već veliki broj profesija ali i ‘’običnih’’ građana). Posao države je da omogući slobodu drugačijeg\nmišljenja o problemima koje nas kao društvo opterećuju trenutno a i van krize. Posao države je…da ne učimo mi Vas šta je posao države, nemamo dilemu da Vi to znate. A što se obezbeđivanja zaštitne opreme tiče, ne očekujte aplauze za to, molimo Vas. To bi bilo kao da aplaudiramo bankomatu što nam je izbacio naš novac, zar ne?\nUz nadu da ćete prihvatiti sugestije molimo Vas da pokažete da razumete šta znači odgovornost. Ova akcija može biti uvod u sveobuhvatnu reformu našeg zdravstevnog sistema, dan posle pandemije, i od toga moraju imati koristi naši pacijenti, svi mi i naš\npoziv. A ona je nemoguća bez mirne, pristojne i staložene komunikacije svih nas. Oslobođene tabloidizacije i politikanstva, bez sitnih ličnih, a za opšti interes.\n‘Ujedinjeni protiv kovida.”


Otkrivena srednjovjekovna nekropola u Čelebićima - Klix.ba\n23.6.2007. u 10:54\nOn naglašava dobru saradnju Općine Konjic i Elektroprivrede BiH, koja je tokom deset dana istraživanja zaustavila punjenje hidroakumulacije vodom.\nPodručje Čelebića i Lisičića, poznato je u nauci po značajnim arheološkim nalazima iz svih perioda historije.\n23.06.2007. u 11:54\nU rijeci Krivaji utopila se dvojica mladića\n23.06.2007. u 10:39


Ogradica – sigurna oaza za bebe | Dečji sajt\nOgradica – sigurna oaza za bebe\nRazmišljate li da kupite ogradicu za bebu? Ovih nekoliko saveta će vam sigurno olakšati odluku. Pa, krenimo redom.\nOgradica je veoma praktična, dete je u njoj zaštićeno od padanja, ne može iz nje da izađe i otpuzi kuda mu je volja, ne može da gurne prstiće u šteker ili napravi neki drugi nestašluk... Ali pre svega ogradica podstiče odrastanje jer se beba u njoj brže osamostaljuje.\nOno što je, takođe, veoma važno - brzo ćete uvideti da ste kupovinom ogradice i za sebe učinili pravu stvar. Jer koliko god ste posvećena mama, ne možete da budete 24 sata uz svoju bebu.\nI vama je potreban predah, makar trajao svega nekoliko minuta.\nU ogradici možete po nekoliko puta u toku dana da ostavite na kratko i sasvim malu bebu, od dva-tri meseca. Za to vreme vi ćete u miru pripremiti obrok za bebu, otići do toaleta ili se jednostavno malo odmoriti.\nU početku neće ići glatko...Vaš mezimac će verovatno da se buni i plače čim ga spustite u ogradicu. Ali nemojte odmah da odustajete.\nKako biste bili sigurni da se vaša beba u ogradici neće dosađivati ubacite joj unutra nekoliko omiljenih igračaka. To će zasigurno pomoći da se oseća sigurnije i da unutrašnjost ogradice doživi kao svoju teritoriju.\nZa rani uzrast su pogodne igračke koje vise iznad glave i pokreću se uz muziku, a za stariji - da budu na dohvat ruke. Imajte na umu da\nnapuštanje vašeg naručja i ostajanje u ogradici, makar i na samo par minuta, pomaže detetu da prevaziđe strah od odvajanja i nauči da se samo snalazi.\nKako bi se vaš mališan osećao sigurnije uvek održavajte glasovni kontakt sa njim dok je u ogradici. Pevušite mu ili mu pričajte, kako bi znao da ste blizu i da je sve u redu. Detetu je takva vrsta kontakta veoma važna.\nI ne brinite, već posle nekoliko dana, i vi i vaša beba moći ćete da uživate u blagodetima koje vam pruža vaša ogradica.\nZašto su ogradice za bebe odličan izbor\n*Dete je u njoj zaštićeno od padanja\n*Ne može iz nje da izađe i otpuzi kuda mu je volja\n*Ne može da gurne prstiće u šteker\n*Pomaže detetu da prevaziđe strah od odvajanja i nauči da se samo snalazi\nMama nikada ne može da bude neprestano uz svog mališana, pa je nekada potrebno da ga ostavi na kratko. Ogradica je jedina varijanta da se u tih nekoliko minuta kada nije uz svoju bebu mama oseća spokojno, jer zna da ništa loše ne može da se desi.\nOgradica za bebe je idealno mesto za igru. Naime, ona ima bezbednu i ravnu površinu, a za razliku od poda, ne postoji opasnost da se beba na bilo koji način udari, povredi ili dođe u kontakt sa nekim vrućim ili opasnim predmetom.\nPonudu CAM ogradica možete pogledati OVDE.\nfoto:cam, sabine-van-straaten unsplash


Savremene čeke i hranilice “niču” u 38 lovišta - Lovački savez Republike Srpske\n[ 06.11.2019. 15:48 ] Nabačena fasada na lovačku kuću lovačke sekcije „Klakar“\tAktivnosti\nHomeAktivnostiSavremene čeke i hranilice “niču” u 38 lovišta\n20.08.2018. 10:44 admin Aktivnosti, Vijesti 0\nBanjaluka – Izgradnja visokih čeka i hranilica, te postavljanje video-nadzora u lovištima, za šta je Vlada RS obezbijedila 400.000 KM doprinijeće unapređenju i razvoju lovstva i lovnog turizma u Srpskoj.\nSavremeni objekti za osmatranje, lov i praćenje divljači, takozvane čeke biće izgrađene u 38 lovišta, a osim toga, u planu je i postavljanje 100 hranilica za srneću divljač i divlje svinje, 200 kamera, te distribucija 500 zečeva i 25.000 pilića fazana.\nPredsjednik Lovačkog saveza RS Savo Minić istakao je da je počela distribucija rješenja Agencije za agrarna plaćanja za realizaciju projekta razvoja i unapređenje lovstva.\n– Najviše zahtjeva lovačkih udruženja odnosi se na visoke čeke tipa “Romanija” koje će biti izgrađene u 38 lovišta. Udruženja su iskazala potrebu i za nabavku kamera za praćenje divljači i hranilica. Planirano je da isti iznos koji je odobrila Vlada, obezbijede i lovačka udruženja, tako da će za ove namjene do kraja godine u lovišta biti uloženo oko 800.000 maraka – istakao je Minić.\nOn je podsjetio da je Vlada RS oslobodila lovce plaćanja poreza na oružje što im je indirektno donijelo 500.000 KM, te da je u toku drugi javni poziv Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede RS za dodjelu još 80.000 KM.\nPredsjednik Lovačkog udruženja “Igman” Istočna Ilidža Stevan Drašković kaže da će uvođenjem video-nadzora suzbiti krivolov, a izgradnjom infrastrukture u lovištima stvoriti optimalni uslovi za komercijalni lov.\n– U našem lovištu česti gosti su lovci iz Švedske, Italije, Austrije i Švajcarske, a ovim potezom stvorićemo još bolje uslove za komercijalni lov od čega će i udruženje i lokalna zajednica sigurno imati dobit – rekao je Drašković i dodao da je lovište “Igman” bogato srnećom divljači, divljom svinjom, medvjedom, vukom i tetrijebom.\n– Opredijelili smo se za nabavku hranilica i video-nadzora. Cijenimo pomoć Vlade RS i znaćemo na pravi način iskoristiti taj novac na dobrobit lovstva kao društvene djelatnosti, ali i kao sporta i rekreacije – rekao je Župljanin i dodao da je lovište “Jelovka” bogato srnećom divljači i divljim svinjama, te da ima i mrkog medvjeda, vuka, lisice i zečeva.\n– Lovci iz inostranstva mogu da dođu da love u našim lovištima, ali ne mogu da iznesu trofej jer to pitanje još nije riješeno na nivou BiH, što je velika prepreka u razvoju lovnog turizma – rekao je Župljanin i dodao da Lovački savez RS ulaže velike napore da bi se to riješilo.


,,Dragulji“ u Cineplexx UŠĆE Shopping Center bioskop Prolog\nDirektan prenos baleta ,,Dragulji“, koreografa Žorža Balanšina zakazan je za nedelju, 23. januar od 16 časova u Cineplexx UŠĆE Shopping Center bioskopu. Ulaznice su u prodaji na blagajni bioskopa i putem aplikacije CineplexxRS.\nInspirisan poznatim prodavnicama nakita na njujorškoj Petoj aveniji, ovaj triptih predstavlja posvetu ženama i gradovima Parizu, Njujorku i Sankt Peterburgu.\nKoreografija baleta ,,Dragulji“ je nastala 1967. godine u Njujorku. Ovaj glamurozni triptih inspirisan je Balanšinovom posetom čuvenom zlataru Van Cleef & Arpels na njujorškoj Petoj aveniji. Svojom kostimografijom nalik dragom kamenju sa tri scene praćene muzikom trojice esencijalnih kompozitora, Gabrijela Fore, Igora Stravinskog i Petra Ilijiča Čajkovskog, ovaj balet odaje počast trima gradovima i trima plesnim školama koji su oblikovali gracioznost, estetiku i stil koreografa Žorža Balanšina. Smaragdi se tako smatraju poetskim odavanjem počasti francuskoj romantičnoj školi, Rubini američkoj tradiciji brodvejskih mjuzikala, a Dijamanti virtuoznosti klasičnih ruskih plesača.\nUlaznice za balet ,,Dragulji“ u prodaji su na blagajni Cineplexx UŠĆE Shopping Center bioskopa i putem aplikacije CineplexxRS.


Aleksis Sančez povrijeđen, preskače derbi protiv Milana | Meridian Sport\nNaslovna Fudbal Aleksis Sančez povrijeđen, preskače derbi protiv Milana\nČileanski fudbaler Aleksis Sančez povrijedio se tokom reprezentativne pauze i čini se da neće igrati u derbiju protiv Milana.\nSančez je igrao 90 minuta za Čile protiv Kolumbije, postigao je čak i gol, a poslije utakmice je objavljeno da je došlo do povrede.\nAleksis kaže da se osjeća dobro, u petak kreće ka Italiji i nada se da će biti spreman za veliki derbi sa Milanom.\n“Osjećam se dobro, moja povreda nije ozbiljnije prirode. Na pitanje da li ću igrati u subotu mogu samo da vam kažem da ja uvijek želim da igram, kratko je izjavio Sančez.\nPrethodni tekstMurinjo odabrao pojačanje!\nSljedeći tekstSale Stanojević pred derbi: Publika bi nam mnogo značila u našem Hramu\nSutjeska 16 oktobra, 2020 At 14:15\nNesto slicno se desilo i prosle godine u ovo doba, isti protivnici (Cile-Kolumbija), prosle godine ga oko 3 mjeseca od terena udaljio Kvadrado, a ove godine su to zajednickim snagama odradili Kvadrado i Rodrigez. Ovaj Kvadrado se bas nameracio na Sanceza.\nAleksa 16 oktobra, 2020 At 14:16\nI nije neka steta,nije on starter pored Lukakua i Martineza\nMemfis Depaj konačno prelazi u Barselonu