Muskel  Muskler (fra Latin "musculus", diminutiv af "mus" "mus") er kroppens kontraktive væv og kommer fra embryonale kønscellers mesoderm. Muskelceller indeholder kontraktive filamenter, som bevæger sig forbi hinanden og ændrer cellens størrelse. De klassificeres som skeletmuskulatur (også kaldet tværstribet), hjertemuskulatur eller glat muskulatur. Deres funktion er at producere styrke og skabe bevægelse. Muskler kan skabe enten bevægelse af selve organismen eller bevægelse af interne organer. Hjerte- og glat muskulatur-sammentrækning sker u bevidst og er nødvendigt for overlevelse. Eksempler er sammentrækningen af hjerte og peristaltikken, som skubber mad gennem fordøjelsessystemmet. Frivillige sammentrækninger af den skeletale muskulatur bruges til at bevæge kroppen og kan finkontrolleres. Eksempler er bevægelsen af øjnene eller større bevægelse som quadricepsmusklen i låret. Kroppen har i alt 639 muskler.  Der findes tre typer muskler:  Hjerte- og skeletmuskler er "striate" da de indeholder sarkomerer og er pakket ind i meget regulære bundter; glatte muskler har ingen af disse. Mens skeletmuskler er arrangeret i regulære, parallelle bundter, forbinder hjertemuskler i forgrenede og usædvanlige vinkler. "Striated" muskler sammentrækker og slapper af i korte, intense træk hvorimod glatte muskler har længere eller somme tider næsten permanente sammentrækninger.  Skeletmuskler er yderligere delt i flere undertyper:  En tværstribet muskel har tre funktioner, den kan arbejde i lang, kort og statisk form.