Afganisztáni történelem
Afganisztán történelme: 1773: Az új sah, Timur Kabulba teszi át székhelyét. Lázadás tör ki. 1793: Timur 23 fia közül az egyik, Zaman Mirza puccsal átveszi az uralmat. Lázadás tör ki. 1799: Testvére, Mahmud megdönti Zaman uralmát és megöli. Polgárháború. 1803: Testvére, Shuja megdönti Mahmud uralmát. Lázadás tör ki Kasmírban. 1809: Mahmud visszafoglalja a trónt. Polgár-testvérháború. 1815: Mahmud megvakíttatja saját főminiszterét. 1818: A vak főminiszter fia, Dost Mohammed elűzi Mahmudot. Anarchia. 1823: Dost Mohammed összeveszik testvéreivel, gyilkosságok, polgárháború. 1838: Brit invázió. Shuja visszatér és sah lesz. A britek egy része kivonul. 1841: Felkelés. A briteket és Sir Alexander Burnes parancsnokot lemészárolják. 1841: Béketárgyalások. Dost Mohammed fia tárgyalás közben megsértődik és leszúrja a brit küldöttség vezetőjét, Sir William McNaghten-t. 1842: A maradék britek kivonulnak Kabulból. A 17 ezer fős sereget az afgánok a béke ellenére megtámadják. Egyedül a sereg orvosa menekül meg élve. 1842: Shuját meggyilkolják. 1842 decemben: A britek elfoglalják Kabult. Dost Mohammed lesz a sah, ezúttal Emír címmel. 1848: Az emír ellen fellázadnak, de a lázadást leverik. 1863: Dost Mohammed fia, Sher Ali Khan lesz az emír. Testvérei fellázadnak. 1878: A britek és az oroszok is megtámadják az országot. Az emír elmenekül. Kabul a briteké. 1879: A briteket lemészárolják Kabulban. 1879: A britek visszafoglalják Kabult. Az emír Abdur Rahman Khan lesz. Polgárháború. 1881: A lázadókat lemészárolják. 1888: Az emír unokatestvére fellázad. Száműzik. 1901: Az emír fia, Habibullah lesz az új emír. 1912: Lázadás, polgárháború. 1919: Az emírt meggyilkolják. Lázadások. 1919: Az új emírt, testvére gyilkosát 6 napi uralom után szintén megöli unokaöccse. 1921: Harmadik brit-afgán háború. Afgán győzelem. Amanullah reform uralma. 1924: Lázadás tör ki. Az emírt (új neve: padisah) csaknem elűzik. 1929: A padisahot, Amanullahot megdönti Nadir Sah. Lázadások. 1933: A reakciós padisahot egy diák megöli. 1939: Felkelés. 1953: Daud min. elnök. Szovjet barátság kezdete. 1973: Daud Khan puccsa, a padisahot elűzik. Köztársaság kikiáltása. 1975: Daud kiirtja ellenfeleit. 1978: Puccs, Babrak Karmal megöli Daudot. Taraki az elnök. 1979: Megölik az USA nagykövetét. 1979: Puccs. Hafizullah Amin megöli Tarakit és elnök lesz. 1979: Puccs. Amint megölik, Karmal lesz az elnök. 1979: Szovjet invázió kezdete. 1986: Karmalt szovjet deszantosok megölik. Najibullah az elnök. 1992: A modzsahedek elfoglalják Kabult. Rabbani az elnök. 1994: Dostum és Hekmatjar puccsa. Kabul maradékát lerombolják. 1996: A Taliban elfoglalja Kabult. Tömeggyilkosságok. bin Laden ideköltözik. 1998: Kivégzik az iráni nagykövetet(!!) 1999: Tömegmászárlások a hazarák (törzs) között. 2001: Egy orgyilkos megöli Sah Maszúdot, a lázadók vezérét.
2001 szeptember 11: Innen meg tudjuk... 