 Český metrologický institut  
Okružní 31, 638 00  Brno  
 
 
 
 Vyřizuje: Mgr. Tomáš Hendrych 
 Telefon: 545 555 414 
 
V E Ř E J N Á   V Y H L Á Š K A 
 
Český metrologický institut (dále jen „ČMI“), jako orgán věcně a místně příslušný ve věci stanovování 
metrologických a technických požadavků na stanovené měřidlo a stanovování zkoušek při schvalování 
typu a při ověřování stanoveného měřidla dle § 14 odst. 1 zákona č. 505/1990 Sb., o metrologii, ve znění 
pozdějších předpisů (dále jen „zákona o metrologii“), a dle ustanovení § 172 a následujících zákona č. 
500/2004 Sb., správní řád, ve znění pozdějších předpisů (dále jen „SprŘ“), zahájil z moci úřední dne 
2. 2. 2017 správní řízení dle § 46 SprŘ, a na základě podkladů vydává toto: 
 
I. 
O P A T Ř E N Í   O B E C N É   P O V A H Y 
číslo: 0111-OOP-C021-17 
 
kterým se stanovují metrologické a technické požadavky na stanovená měřidla, včetně metod 
zkoušení pro ověřování stanovených měřidel: 
„měřidla tlaku v pneumatikách silničních motorových vozidel“ 
 
1  Základní pojmy 
Pro účely tohoto opatření obecné povahy platí termíny a definice podle VIM a VIML1 a následující: 
1.1 
měřidlo tlaku v pneumatikách silničních motorových vozidel  
(dále jen „měřidlo tlaku v pneumatikách“) 
měřicí přístroj, který indikuje rozdíl tlaku mezi tlakem plynu v pneumatice a okolním atmosférickým 
tlakem; jeho součástí jsou též všechny části nacházející se mezi pneumatikou a indikačním zařízením 
1.1.1 
měřidlo tlaku v pneumatikách typu A – stabilní přístroj  
přístroj, který má pevné měřicí prvky a zobrazovací zařízení; obecně je spojen se zdrojem vzduchu nebo 
stlačeného dusíku a je vybaven regulačním zařízením umístěným buď v blízkosti indikačního zařízení, 
nebo koncovky hadice; dovoluje zvyšování tlaku, kontrolu a nastavení tlaku v pneumatice 
                                                      
1  TNI 01 0115 Mezinárodní metrologický slovník – Základní a všeobecné pojmy a přidružené termíny (VIM)  
a Mezinárodní slovník termínů v legální metrologii (VIML) jsou součástí sborníku technické harmonizace 
„Terminologie v oblasti metrologie“ veřejně dostupného na www.unmz.cz. Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C021-17 
2 1.1.2 
měřidlo tlaku v pneumatikách typu B – přenosný přístroj 
přístroj, který má přenosné měřicí prvky a zobrazovací zařízení, obecně může být spojen se zdrojem 
vzduchu nebo stlačeného dusíku a být vybaven regulačním zařízením; dovoluje zvyšování tlaku, kon-
trolu a nastavení tlaku v pneumatice 
1.1.3 
měřidlo tlaku v pneumatikách typu C – ruční přístroj 
přístroj s ručními měřicími prvky a zobrazovacím zařízením, může být vybaven regulačním zařízením, 
v závislosti na provedení dovoluje zvyšování tlaku, kontrolu a nastavení tlaku v pneumatice, nebo vý-
hradně kontrolu tlaku v pneumatice.  
2  Metrologické požadavky 
Na měřidla se při ověřování uplatňují metrologické požadavky, které byly rozhodné pro jejich uvedení 
do oběhu. 
V případě měřidel uváděných do oběhu podle zvláštního předpisu2 se uplatňují požadavky stanovené 
tímto zvláštním předpisem. 
2.1 Pracovní podmínky 
Měřidlo musí být schopno měřit tlak v pneumatice v rozsahu teplot okolí od −10 °C do +40 °C. 
2.2 Měřicí rozsah 
Měřicí rozsah musí odpovídat určenému použití měřidel tlaku v pneumatikách daného druhu silničních 
vozidel. 
2.3 Největší dovolené chyby 
Největší dovolené chyby (MPE) pro referenční rozsah teploty okolí od +15 °C do +25 °C jsou uvedeny 
v tabulce 1. 
Tabulka 1 – Největší dovolené chyby  
Hodnoty v barech (kilopascalech)  
Měřený tlak pm Největší dovolené chyby 
 pm  4 
(400) 0,08 
(8) 
4 
(400)  pm  10 
(1 000) 0,16 
(16) 
 pm  10 
(1 000) 0,25 
(25) 
                                                      
2  Vyhláška č. 337/2000 Sb., kterou se stanoví požadavky na měřidla označovaná značkou EHS používaná pro 
měření tlaku v pneumatikách silničních vozidel, ve znění pozdějších předpisů. Certifikáty EHS schválení typu 
vydané na základě této vyhlášky zůstávají dle čl. IV vyhlášky č. 125/2015 Sb. v platnosti až do doby ukončení 
platnosti těchto certifikátů. Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C021-17 
3 2.4 Největší dovolené chyby mimo referenční rozsah teploty okolí 
Největší dovolené chyby pro teploty ležící v teplotním rozsahu měřidla mimo referenční rozsah teploty 
okolí jsou uvedeny v tabulce 2. 
Tabulka 2 – Největší dovolené chyby mimo referenční rozsah teploty okolí  
Měřený tlak  pm Největší dovolené chyby v závislosti na teplotě okolí  tamb 
tamb < 15 °C tamb > 25 °C 
 pm  4 bar 
(400 kPa) [0,005 ∙ (15 − tamb) + 0,08] bar  
[0,5 ∙ (15 − t amb) + 8] kPa [0,005 ∙ (tamb − 25) + 0,08] bar  
[0,5 ∙ (tamb − 25) + 8] kPa  
4 
(400 kPa)  pm  10 bar 
(1 000 kPa)  [0,005 ∙ (15 − tamb) + 0,16] bar  
[0,5 ∙ (15 − t amb) + 16] kPa  [0,005 ∙ (tamb − 25) + 0,16] bar  
[0,5 ∙ (tamb − 25) + 16] kPa  
 pm  10 bar 
(1 000 kPa)  [0,005 ∙ (15 − tamb) + 0,25] bar  
[0,5 ∙ (15 − t amb) + 25] kPa  [0,005 ∙ (tamb − 25) + 0,25] bar  
[0,5 ∙ (tamb − 25) + 25] kPa  
2.5 Chyba hystereze 
Chyba hystereze nesmí v referenčním rozsahu teploty překročit absolutní hodnotu největší dovolené 
chyby podle tabulky 1. Teplota musí zůstat v průběhu zkoušky konstantní. 
2.6 Zpětný pohyb ukazatele přístroje na předem stanovenou značku 
U mechanických měřidel tlaku v pneumatikách se musí při atmosférickém tlaku ukazatel měřidla tlaku 
zastavit proti nulové značce nebo proti předem stanovené značce, zřetelně odlišené od dílků stupnice, 
v mezích největší dovolené chyby. Měřidlo tlaku smí mít zarážku ukazatele ve vzdálenosti odpovídající 
nejméně dvojnásobku hodnoty největší dovolené chyby pod nulou nebo předem stanovenou značkou. 
U elektronických měřidel tlaku v pneumatikách musí při atmosférickém tlaku indikační zařízení měřidla 
zobrazit nulovou hodnotu tlaku, případně nulovou hodnotu tlaku v mezích největší dovolené chyby.  
3  Technické požadavky 
Na měřidla se při ověřování uplatňují technické požadavky, které byly rozhodné pro jejich uvedení do 
oběhu. 
V případě měřidel uváděných do oběhu podle zvláštního předpisu2 se uplatňují požadavky stanovené 
tímto zvláštním předpisem. 
3.1 Všeobecně 
Konstrukce měřidla tlaku v pneumatikách musí zajistit, že si měřidlo udrží své metrologické vlastnosti 
po příslušnou dobu jeho používání.  
Měřidla tlaku v pneumatikách jsou měřicí přístroje, které jsou součástí pevných (typ A) nebo mobilních 
(typy B a C) zařízení k huštění pneumatik silničních vozidel.  
Pro účely tohoto předpisu je použita následující klasifikace měřidel tlaku v pneumatikách: 
 typ A: stabilní přístroj; 
 typ B: přenosný přístroj; 
 typ C: ruční přístroj.  Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C021-17 
4 Podle druhu použitého snímače tlaku a druhu indikačního zařízení se pro účely tohoto předpisu měřidla 
tlaku v pneumatikách dělí na: 
a) elektronická měřidla (měřidla tlaku v pneumatikách s nejméně jednou elektronickou částí měři-
cího řetězce), 
b) mechanická měřidla (měřidla tlaku v pneumatikách bez elektronických částí měřicího řetězce). 
3.2 Snímač tlaku 
U mechanických měřidel tlaku v pneumatikách mohou být snímačem tlaku např. pružná (respektive 
Bourdonova) trubice, krabice nebo membrána. Elastická deformace těchto pružných prvků je mecha-
nicky přenášena na indikační zařízení.  
U elektronických měřidel tlaku v pneumatikách mohou být použity snímače tlaku, respektive převod-
níky tlaku, které převádějí informace o tlaku na výstupní elektrický signál, jenž je dále zpracován a pře-
veden na digitální indikaci. 
3.3 Indikační zařízení 
Indikační zařízení musí v měřeném rozsahu umožňovat přímé a přesné čtení hodnoty měřeného tlaku. 
Indikační zařízení musí zobrazovat hodnotu tlaku v jednotkách kilopascal (kPa) nebo bar (bar). 
3.3.1 Analogové indikační zařízení 
Analogová stupnice musí mít hodnotu dílku 0,1 bar (10 kPa). Délka dílku nesmí být menší než 1,25 mm. 
Oblouk stupnice zpravidla pokrývá úhel 270°. 
Šířka části ukazatele, která překrývá značky stupnice, nesmí být větší než šířka značek stupnice a musí 
překrývat přibližně polovinu délky nejkratší značky stupnice.  
Maximální vzdálenost mezi ukazatelem a rovinou stupnice kruhového číselníku nesmí přesahovat 
2 mm, nebo (0,02 L + 1) mm, kde L je vzdálenost mezi osou otáčení ukazatele a jeho koncem. 
Číslování stupnice musí přímo vyjadřovat hodnotu měřeného tlaku bez použití koeficientu. 
Pohyb ukazatele nesmí být omezován na obou stranách nulové značky nebo proti předem stanovené 
značce zarážkou ukazatele v rozsahu odpovídajícím dvojnásobku největší dovolené chyby uvedené v ta-
bulce 1. 
3.3.2 Digitální indikační zařízení 
Elektronická měřidla tlaku v pneumatikách musí být vybavena displejem. Výška a šířka číslic musí být 
taková, aby byl údaj zobrazený na displeji jasně a jednoznačně čitelný. Výška zobrazovaných znaků 
musí být nejméně: 
   20 mm u stabilních přístrojů (měřidla typu A), 
   10 mm u přenosných přístrojů (měřidla typu B), 
   6 mm u ručních přístrojů (měřidla typu C). 
Digitální indikační zařízení musí mít rozlišitelnost nejvýše 0,1 bar (10 kPa), pro účely schvalování typu, 
prvotního a následného ověřování musí být možné změnit rozlišitelnost na nejvýše 0,02 bar (2 kPa). 
3.4 Doplňkové konstrukční požadavky 
3.4.1 Maximální tlak dodávaného plynu 
Měřidlo tlaku musí po krátkou dobu odolat přetížení tlakem do 125 % největšího údaje stupnice bez 
změny jeho metrologických vlastností. 
V případě, kdy dodávaný tlak překračuje 125 % největšího údaje stupnice, musí být tlakoměr chráněn 
účinným ochranným zařízením (bezpečnostní ventil, regulátor tlaku, odlehčovací ventil). Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C021-17 
5  
3.4.2 Montážní poloha 
Montážní respektive pracovní poloha měřidla musí být buď jednoznačně určena pracovní polohou pří-
stroje nebo musí být na měřidle schematicky zřetelně vyznačena.  
Změny jmenovité polohy v rovinném úhlu 10° nesmí vyvolat změny indikace měřené veličiny větší 
než 50 % největší dovolené chyby. 
3.4.3 Napájecí napětí 
Elektronická měřidla tlaku v pneumatikách mohou být napájena ze sítě nebo z vyměnitelných baterií. 
3.5 Software 
U elektronických měřidel tlaku v pneumatikách musí být použitý software přístroje identifikovatelný (s 
výjimkou případu, kdy jde výlučně jen o zobrazení měřené veličiny bez dalších funkcí). Software musí 
být zabezpečen před náhodným nebo úmyslným ovlivněním a poškozením. 
3.6 Odolnost proti vlivům okolního prostředí 
3.6.1 Mechanická odolnost 
Konstrukce měřidel tlaku v pneumatikách a použité materiály musí zaručovat dostatečnou pevnost, sta-
bilitu a odolnost proti mechanickým nárazům.  
3.6.2 Odolnost klimatickým podmínkám 
Měřidlo musí odolat bez poškození anebo zhoršení metrologických vlastností mezním teplotám pro 
skladování −40 °C a +70 °C. 
Měřidla tlaku v pneumatikách nesmí být citlivá na relativní vlhkost okolního vzduchu. 
3.6.3 Ochrana proti průsaku vody a cizím částicím (stupeň ochrany krytem) 
Měřidlo tlaku v pneumatikách musí zajišťovat dostatečnou ochranu před dotykem nebezpečných částí, 
ochranu před vniknutím pevných cizích těles a ochranu před vniknutím vody, odpovídající použití spe-
cifikovanému výrobcem.  
Minimální stupeň ochrany měřidel tlaku v pneumatikách určených pro vnější použití je IP 44, minimální 
stupeň ochrany měřidel tlaku v pneumatikách určených výhradně pro vnitřní použití je IP 31.  
3.6.4 Elektromagnetická kompatibilita (EMC) 
Elektronická měřidla tlaku v pneumatikách nesmí být ovlivněna elektrickým ani elektromagnetickým 
rušením nebo na ně musí definovaným způsobem reagovat (např. ohlášením chyby, zablokováním mě-
ření apod.). Nesmí ani vyzařovat nežádoucí elektromagnetické pole.  
4 Značení měřidla 
4.1 Všeobecně 
Veškeré nápisy a značky musí být za běžných pracovních podmínek snadno viditelné, čitelné, nesma-
zatelné a nesmějí bránit čtení údajů měřidla. 
4.2 Označení 
Měřidlo tlaku v pneumatikách musí být označeno: Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C021-17 
6 a) na čelní straně měřidla (na číselníku nebo na displeji nebo mimo displeje, ale v blízkosti indi-
kace měřené veličiny): 
 značkou měřené veličiny: Pe; 
 značkou pro jednotku měřené veličiny: bar nebo kPa; 
 je-li to nutné, značkou označující pracovní polohu přístroje; 
b) na číselníku, na štítku s údaji nebo na přístroji samotném: 
  identifikačními údaji výrobce (značka nebo jméno); 
  názvem, typem a výrobním číslem měřidla; 
  měřicím rozsahem tlaku; 
  rozsahem pracovních teplot (pokud se liší od −25 °C do +55 °C); 
  značkou schválení typu. 
4.3 Označení úředními značkami 
Musí být zajištěno vhodné místo pro umístění úřední značky nebo úředních značek. 
U přístrojů konstrukčně vybavených justážními prvky nebo prostředky umožňujícími změnu metrolo-
gických parametrů měřidla musí být účinným způsobem provedeno zabezpečení přístupu k těmto prv-
kům. 
Software rozhodující pro metrologické charakteristiky musí být takto identifikovaný a musí být zabez-
pečen před náhodným nebo úmyslným ovlivněním a poškozením. Měřidlo musí umožnit snadnou iden-
tifikaci softwaru. 
5 Schvalování typu měřidla 
5.1 Všeobecně 
Proces schvalování typu měřidla tlaku v pneumatikách zahrnuje následující zkoušky: 
a) vnější prohlídku; 
b) funkční zkoušky: 
  zkouška přesnosti; 
  stanovení chyby hystereze;  
  zkouška vlivu teploty okolního prostředí;  
  zkouška stálosti; 
c) zkoušky odolnosti měřidla proti mechanickým vlivům: 
   zkouška volným pádem; 
  zkouška vlivu montážní polohy; 
d) zkoušky odolnosti proti vlivům vnějšího prostředí: 
  zkouška odolnosti mezním teplotám;  
  zkouška vlhkým teplem; 
  zkouška solnou mlhou; 
  zkouška odolnosti proti průsaku vody a cizím částicím; 
  zkouška odolnosti proti vibracím; 
e) zkoušku vlivu napájecího napětí; 
f) zkoušky elektromagnetické kompatibility (EMC). Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C021-17 
7 5.2 Vnější prohlídka 
Při vnější prohlídce měřidla tlaku v pneumatikách se posuzuje: 
a)  úplnost předepsané technické dokumentace; 
b)  shoda metrologických a technických charakteristik specifikovaných výrobcem v dokumentaci 
s technickými a metrologickými požadavky tohoto předpisu, uvedenými v článcích 2 a 3; 
c)  úplnost a stav měřidla tlaku v pneumatikách podle předepsané technické dokumentace; 
d)  shodnost verze softwaru měřidla tlaku v pneumatikách s verzí specifikovanou výrobcem. 
5.3 Podmínky zkoušek při schvalování typu 
5.3.1 Požadavky na zkušební zařízení 
Ke zkoušce metrologických vlastností musí být použito následující vybavení: 
  etalon tlaku libovolného fyzikálního principu s měřicím rozsahem odpovídajícím měřicímu roz-
sahu zkoušených měřidel a s rozšířenou nejistotou měření (pro k = 2) menší nebo se nejvýše  rov-
nající 1/5 největší dovolené chyby zkoušeného měřidla specifikované v článku 2.3; 
  teploměr pro měření teploty při zkoušce s měřicím rozsahem minimálně (−25 až +55) °C a s roz-
lišením indikačního zařízení minimálně 0,2 °C. 
Měřidla použitá v rámci zkušebního vybavení musí mít platnou metrologickou návaznost. 
5.3.2 Podmínky pro zkoušky 
Pro zkoušku přesnosti musí být teplota okolí v referenčním rozsahu teploty okolí od +15 °C do +25 °C. 
Změny teploty okolí po dobu zkoušky nesmí překročit 5 °C.  
Při stanovení chyby hystereze musí být teplota okolí konstantní v referenčním rozsahu teploty okolí od 
+15 °C do +25 °C.  
Pro ostatní zkoušky musí teplota okolí odpovídat požadavkům jednotlivých zkoušek pro schválení typu. 
Pro zkoušku přesnosti musí být relativní vlhkost okolního prostředí v rozsahu od 30 % do 70 %.  
Pro ostatní zkoušky musí relativní vlhkost okolního prostředí odpovídat požadavkům jednotlivých zkou-
šek pro schválení typu. 
Vibrace a otřesy při měření nesmí způsobit větší rozkmit ukazatele než 1/10 největší dovolené chyby 
specifikované v článku 2.3. 
Tlak v měřidle musí být generován nekorozivním plynným tlakovým médiem. Doporučuje se suchý 
čistý vzduch nebo dusík. 
Pracovní poloha zkoušeného měřidla musí odpovídat poloze specifikované výrobcem měřidla tlaku 
v pneumatikách (anebo výrobcem tlakoměru). 
Odchylka úrovně tlakového připojení zkoušeného měřidla od referenční úrovně tlakového připojení eta-
lonu nesmí při zkoušení způsobit chybu větší než 1/10 největší dovolené chyby specifikované v článku 
2.3. 
Těsnost systému „etalon – zkoušené měřidlo“ musí být taková, aby pokles tlaku v průběhu odečtu údaje 
na etalonu a zkoušeném měřidle nezpůsobil chybu větší než 1/10 největší dovolené chyby specifikované 
v článku 2.3. 
5.4 Funkční zkoušky  
5.4.1 Zkouška přesnosti 
Zkouška přesnosti se provádí nejméně v pěti rovnoměrně rozmístěných bodech v měřicím rozsahu zkou-
šeného měřidla tlaku v pneumatikách (včetně bodů dolní a horní meze měřicího rozsahu). Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C021-17 
8 Před vlastní zkouškou se měřidlo třikrát plynule zatíží na hodnotu horní meze měřicího rozsahu. 
Je-li zkoušené měřidlo tlaku v pneumatikách konstrukčně řešeno jako deformační tlakoměr, musí být 
čtení hodnot tlaku prováděno po lehkém poklepu na pouzdro měřidla. Čtení hodnot na stupnici měřidla 
musí být interpolováno v mezích 1/4 až 1/10 vzdálenosti mezi dvěma značkami stupnice. 
Každý bod musí být zkoušen při stoupajícím a při klesajícím tlaku (s výjimkou měřidel, která nejsou 
určena k měření klesajících tlaků). Na horní mezi měřicího rozsahu se měřidlo ponechá po zkoušce 
stoupajícím tlakem a před zkouškou klesajícím tlakem 10 minut zatížené tlakem odpovídajícím hodnotě 
horní meze měřicího rozsahu.  
Chyby měření v jednotlivých bodech nesmí překročit největší dovolené chyby uvedené v tabulce 1. 
5.4.2 Stanovení chyby hystereze 
Tato zkouška se provádí pouze na měřidlech navržených k běžnému měření klesajících tlaků. 
Stanovení chyby hystereze se provádí porovnáním hodnot tlaku zjištěných při stoupajícím a při klesají-
cím tlaku nejméně v pěti rovnoměrně rozmístěných bodech v měřicím rozsahu tlaku (včetně bodů dolní 
a horní meze měřicího rozsahu). 
Před poklesem tlaku musí být měřidlo tlaku v pneumatikách po dobu 10 minut udržováno na tlaku, který 
se rovná horní mezi měřicího rozsahu. 
Chyba hystereze nesmí překročit absolutní hodnotu největší dovolené chyby uvedené v tabulce 1. 
5.4.3 Zkouška vlivu teploty okolního prostředí 
Zkouška spočívá v provedení zkoušek přesnosti dle článku 5.4.1 při následujících teplotách:  
  referenční teplota (+20 °C); 
  dolní mez teplotního rozsahu (pokud není rovna −10 °C); 
  −10 °C; 
  0 °C; 
  +40 °C; 
  horní mez teplotního rozsahu (pokud není rovna +40 °C); 
  referenční teplota (+20 °C). 
Při zkoušce při referenční teplotě nesmí v jednotlivých zkušebních bodech překročit chyby měření nej-
větší dovolené chyby uvedené v tabulce 1. Při ostatních zkouškách nesmí v jednotlivých zkušebních 
bodech překročit chyby měření největší dovolené chyby uvedené v tabulce 2. 
5.4.4 Zkouška stálosti vlastností 
Při zkoušce stálosti se měřidlo tlaku v pneumatikách podrobí: 
a) tlaku přesahujícímu o 25 % horní mez měřicího rozsahu po dobu 15 minut; 
b) 10 000 cyklům tlaku měnícího se pomalu od přibližně 20 % do přibližně 90 % horní meze měři-
cího rozsahu při kmitočtu nepřesahujícím 60 cyklů za minutu. 
Po provedení zkoušek uvedených v bodech a) a b) se měřidlo tlaku v pneumatikách ponechá jednu ho-
dinu v klidu a poté se provede zkouška podle článku 5.4.1, měřidlo musí vyhovět podmínkám uvedeným 
v článcích 2.3, 2.5 a 2.6. 
5.5 Zkoušky odolnosti proti mechanickým vlivům 
5.5.1 Zkouška volným pádem 
Při zkoušce volným pádem se zkoušené měřidlo pustí volným pádem z dále definované výšky na zku-
šební povrch z betonu.  Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C021-17 
9 U měřidel tlaku v pneumatikách typu B se provede 10 volných pádů z výšky 250 mm nad zkušebním 
povrchem, u měřidel typu C se provede 10 volných pádů z výšky 500 mm. 
Bezprostředně po volných pádech měřidla se kontrolují jeho změny vzhledu. Po zkoušce nesmí nastat 
změny v indikaci. Po uplynutí jedné hodiny od ukončení zkoušky musí měřidlo při zkoušení v rozsahu 
referenční teploty splnit požadavky uvedené v článcích 2.3, 2.5 a 2.6. 
5.5.2 Zkouška vlivu montážní polohy 
Zkouška vlivu montážní polohy se provádí u měřidel typu A a B zjištěním indikace tlaku v předepsané 
montážní poloze a při vychýlení měřidla o ±10°. 
Změny indikace tlaku nesmí být větší než 50 % největší dovolené chyby uvedené v tabulce 1. 
5.6 Zkoušky odolnosti proti vlivům vnějšího prostředí 
5.6.1 Zkouška odolnosti mezním teplotám 
Kompletní měřidlo tlaku v pneumatikách, nezatížené tlakem, musí být umístěno v klimatizované ko-
moře po dobu minimálně 24 hodin při obou mezních teplotách −40 °C a +70 °C. 
Bezprostředně po ukončení zkoušky se kontrolují změny vzhledu. Měřidlo nesmí změnit svůj vzhled, 
materiál a povrch nesmí být popraskaný, s puchýři nebo se změněnou barvou.  
Po uplynutí tří hodin od ukončení zkoušky musí měřidlo při zkoušení v referenčním rozsahu teploty 
okolí splnit požadavky uvedené v článcích 2.3, 2.5 a 2.6. 
5.6.2 Zkouška vlhkým teplem 
Zkouška vlhkým teplem cyklickým (12 h + 12 h cyklus) se provádí dvěma cykly s dolní mezí teploty 
+55 °C nebo +40 °C v závislosti na teplotním rozsahu měřidla dle článku 2.1. Při zkoušce musí být 
přívod vzduchu do měřidla uzavřen. 
Bezprostředně po zkoušce se kontrolují změny vzhledu.  
Po uplynutí tří hodin musí měřidlo při zkoušení v referenčním rozsahu teploty okolí splnit požadavky 
uvedené v článcích 2.3 a 2.6. 
5.6.3 Zkouška solnou mlhou 
Zkouška solnou mlhou se provádí po dobu 48 hodin. Při zkoušce musí být přívod vzduchu do měřidla 
uzavřen. 
Bezprostředně po zkoušce se kontrolují změny vzhledu.  
Po uplynutí jedné hodiny po ukončení zkoušky musí měřidlo při zkoušení v referenčním rozsahu teploty 
okolí splnit požadavky uvedené v článcích 2.3 a 2.6. 
5.6.4 Zkouška ochrany proti průsaku vody a cizím částicím (stupeň ochrany krytem) 
Při zkoušce se přezkouší, zda měřidlo odpovídá výrobcem specifikovanému stupni ochrany podle článku 
3.6.3. 
5.6.5 Zkouška odolnosti proti vibracím 
Při zkoušce se přezkouší vliv náhodných vibrací na měřidlo. 
Měřidlo se vystaví působení náhodných vibrací ve 3 vzájemně kolmých osách. V každé ose je měřidlo 
vystaveno působení vibrací po dobu nejméně 2 minut. Při zkoušce je měřidlo připojeno svými běžnými 
připojovacími prvky k tuhému upínacímu zařízení.  Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C021-17 
10 Parametry zkoušky odolnosti proti vibracím: 
  celkový frekvenční rozsah:  10 Hz až 150 Hz; 
  celková úroveň efektivní hodnoty:  7 m∙s−2; 
  úroveň zrychlení spektrální hustoty v rozsahu 10 Hz až 20 Hz : 1 m2∙s−3; 
  úroveň zrychlení spektrální hustoty v rozsahu 20 Hz až 150 Hz:   −3 dB/oktáva. 
Při zkoušce se měřidlo zatíží přetlakem 200 kPa a po dobu zkoušky musí být splněn požadavek uvedený 
v článku 2.3.  
Po provedení zkoušky musí měřidlo při zkoušení při referenčním rozsahu teploty okolí splnit požadavky 
uvedené v článcích 2.3 a 2.6.  
5.7 Zkouška vlivu napájecího napětí 
Zkouška vlivu napájecího napětí se provádí u elektronických měřidel tlaku v pneumatikách pro daný 
tlak za referenčních podmínek při napájecím napětí postupně nastaveném na: 
a) Umax = 1,1UN a Umin = 0,85UN pro elektronická měřidla tlaku v pneumatikách napájená ze sítě, 
která mají jedno jmenovité napájecí napětí UN; 
b) Umax = 1,1UN2 a Umin = 0,85UN1 pro elektronická měřidla tlaku v pneumatikách napájená ze sítě, 
která mají jmenovitý rozsah napětí od dolní mezní hodnoty rozsahu UN1 do horní mezní hodnoty 
rozsahu UN2; 
c) Umax = Ubat.max a Umin = Ubat.min pro elektronická měřidla tlaku v pneumatikách napájená z baterií, 
kde Ubat.min je nejnižší provozní napětí baterie, jak je specifikováno dodavatelem měřidla pro tep-
lotu okolí 20 °C a Ubat.max je napětí nové baterie při nulovém zatížení. 
U elektronických měřidel tlaku napájených z baterií musí být indikováno nízké napětí baterie, pokud je 
napětí mimo jmenovitý rozsah uvedený výrobcem.  
Při zkoušení musí měřidlo vykazovat normální funkci v mezích největší dovolené chyby uvedené v ta-
bulce 1. 
5.8 Zkoušky elektromagnetické kompatibility (EMC) 
Zkoušky EMC se provádí u elektronických měřidel tlaku v pneumatikách. Při zkouškách EMC se mě-
řidlo zatíží tlakem přibližně 2 bary (200 kPa). Při zkouškách EMC jsou přípustná následující chování 
měřidla tlaku v pneumatikách: 
  měřidlo vykazuje normální funkci v mezích největší dovolené chyby uvedené v tabulce 1, 
nebo 
  indikaci měřidla nelze interpretovat jako výsledek měření kvůli chvilkovým variacím aj., pří-
padně je znemožněno jakékoli měření, například chybovým hlášením. 
Po zkouškách EMC musí měřidlo vykazovat normální funkci v mezích největší dovolené chyby uvedené 
v tabulce 1. 
5.8.1 Odolnost proti krátkodobým poklesům a výpadkům napájecího napětí  
Napájecí napětí se sníží na 75 % hodnoty jmenovitého napájecího napětí po dobu 5 sekund. Pro vylou-
čení přechodných jevů nemá být doba náběhu kratší než 100 ms. 
U zařízení se stejnosměrným napájením musí mít přerušení délku trvání 5 ms, 20 ms, 100 ms  
a 500 ms. 
U zařízení se střídavým napájením začínají poklesy vždy v okamžiku průchodu napětí nulou, a to po-
stupně před kladnou i zápornou periodou. Doba přerušení musí mít délku trvání 1, 5, 10 a 25 period 
střídavého napětí. 
 Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C021-17 
11 5.8.2 Odolnost proti rychlým elektrickým přechodovým jevům / skupinám impulsů 
Odolnost proti rychlým elektrickým přechodovým jevům/skupinám impulzů se zkouší na měřidle v za-
pnutém stavu napětím: 
±2 kV na svorkách pro připojení střídavé nebo stejnosměrné napájecí sítě; 
±1 kV na svorkách pro připojení signálových a řídicích vedení delších než 3 m.  
Opakovací kmitočet impulzů je 5 kHz, perioda opakování skupin impulzů je 300 ms, celková doba 
zkoušky na každém z přívodů a při jedné polaritě impulsů je nejméně 1 minuta. 
5.8.3  Odolnost proti elektrostatickému výboji  
Odolnost proti elektrostatickému výboji se zkouší na měřidle v zapnutém stavu přednostně kontaktním 
výbojem 6 kV nebo vzduchovým výbojem 8 kV. Výboje se aplikují na kryt měřidla nebo do vazebních 
desek v blízkosti měřidla tlaku v pneumatikách. 
5.8.4  Odolnost proti rázovému elektrickému impulsu  
Odolnost proti rázovému impulzu se zkouší na měřidle v zapnutém stavu rázovým impulzem 
tr/th = 1,2/50 (8/20) µs o napětí: 
±1 kV nesymetricky, popř. 0,5 kV symetricky, na signálová a řídicí vedení delší než 30 m; 
±2 kV nesymetricky a ±1 kV symetricky na přívody střídavé nebo stejnosměrné napájecí sítě. 
5.8.5 Odolnost proti krátkodobým poklesům a výpadkům napájecího napětí  
Odolnost proti krátkodobým poklesům napětí, krátkým přerušením a pomalým změnám napětí na pří-
vodu střídavé napájecí sítě se vstupním proudem menším než 16 A se zkouší na měřidle v zapnutém 
stavu při poklesu napájecího napětí na: 
0 % jmenovité hodnoty napětí po dobu 0,5 periody; 
0 % jmenovité hodnoty napětí po dobu 1 periody; 
70 % jmenovité hodnoty napětí po dobu 25 period. 
Každé z uvedených rušení se aplikuje desetkrát s periodou 10 s. 
5.8.6 Odolnost proti vyzařovanému vysokofrekvenčnímu elektromagnetickému poli  
Odolnost proti vyzařovanému vysokofrekvenčnímu elektromagnetickému poli se zkouší na měřidle 
v zapnutém stavu v kmitočtovém pásmu: 
80 MHz až 800 MHz, amplituda intenzity zkušebního pole 3 V/m; 
800 MHz až 960 MHz, amplituda intenzity zkušebního pole 10 V/m; 
960 MHz až 1 400 MHz, amplituda intenzity zkušebního pole 3 V/m; 
1 400 MHz až 2 000 MHz, amplituda intenzity zkušebního pole 10 V/m; 
2 000 MHz až 2 700 MHz, amplituda intenzity zkušebního pole 1 V/m. 
Uvedené hodnoty amplitud intenzity zkušebního pole jsou udány pro měření bez modulace. Zkušební 
pole je amplitudově modulováno s hloubkou 80 %, modulační signál má sinusový průběh s modulačním 
kmitočtem 1 kHz. Kmitočtový krok při rozmítání kmitočtu zkušebního pole je nejvýše 1 %, doba pro-
dlevy na každém kmitočtu nesmí být kratší než doba pro vyšetření zkoušeného měřidla anebo pro pří-
padnou reakci zkoušeného měřidla na rušení; v žádném případě však nesmí být kratší než 0,5 sekundy. 
Zkušební pole se aplikuje na všechny strany krytu měřidla tlaku v pneumatikách. 
5.8.7  Odolnost proti rušením šířeným vedením, indukovaným vysokofrekvenčními poli  
Odolnost proti rušením šířeným vedením, indukovaným vysokofrekvenčními poli, se zkouší na měřidle 
v zapnutém stavu v kmitočtovém pásmu od 150 kHz do 80 MHz při úrovni amplitudy zkušebního napětí 
naprázdno 3 V. Rušení se aplikuje na signálová vedení delší než 3 m, všechny vstupy a výstupy napájecí 
sítě a na všechna připojení k funkčnímu uzemnění. Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C021-17 
12 Uvedená hodnota amplitudy zkušebního napětí naprázdno je udána pro měření bez modulace. Zkušební 
napětí je amplitudově modulováno s hloubkou 80 %, modulační signál má sinusový průběh s modulač-
ním kmitočtem 1 kHz. Kmitočtový krok při rozmítání kmitočtu zkušebního pole je nejvýše 1 %, doba 
prodlevy na každém kmitočtu nesmí být kratší než doba pro vyšetření zkoušeného měřiče anebo pro 
případnou reakci zkoušeného měřiče na rušení; v žádném případě však nesmí být kratší než 0,5 sekundy. 
6 Prvotní ověření 
Při prvotním ověření se aplikuje postup identický s následným ověřením podle článku 7. 
Prvotnímu EHS ověření podle zvláštního právního předpisu3 podléhají před jejich uvedením do oběhu 
měřidla tlaku v pneumatikách, u nichž bylo provedeno EHS schválení typu, a která jsou označena znač-
kou EHS schválení typu a mají platný certifikát o EHS schválení typu. Při prvotním EHS ověření se 
aplikuje postup identický s následným ověřením podle článku 7. 
7 Následné ověření 
Při následném ověřování měřidel tlaku v pneumatikách silničních vozidel se provádějí tyto zkoušky: 
a) vizuální prohlídka; 
b)  funkční zkoušky: 
 zkouška přesnosti; 
  stanovení chyby hystereze. 
7.1 Vizuální prohlídka  
Při vizuální prohlídce se kontroluje, zda: 
a)  se měřidlo předložené k ověření shoduje se schváleným typem; 
b)  měřidlo není mechanicky poškozeno, zda nejsou uvolněny některé jeho části, či zda měřidlo ne-
nese stopy koroze; 
c)  označení, nápisy a jejich provedení odpovídají údajům a požadavkům uvedeným v certifikátu 
schválení typu měřidla. 
Pokud měřidlo nevyhoví požadavkům vnější prohlídky, dále se nezkouší. 
7.2 Podmínky zkoušek při ověřování 
7.2.1 Zkušební vybavení 
Ke zkoušce metrologických vlastností musí být použito následující vybavení: 
  etalon tlaku libovolného fyzikálního principu s měřicím rozsahem odpovídajícím měřicímu roz-
sahu zkoušených měřidel a s rozšířenou nejistotou měření (pro k = 2) menší nebo se nejvýše 
rovnající ¼ největší dovolené chyby zkoušeného měřidla specifikované v článku 2.3; 
  teploměr pro měření teploty při zkoušce s měřicím rozsahem minimálně (−10 až +40) °C  
a s rozlišením indikačního zařízení minimálně 0,2 °C. 
 
                                                      
3  Vyhláška č. 332/2000 Sb., kterou se stanoví některé postupy při schvalování typu a ověřování stanovených 
měřidel označovaných značkou EHS, ve znění pozdějších předpisů. Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C021-17 
13 7.2.2 Podmínky zkoušek 
Pro zkoušky při ověřování platí podmínky podle článku 5.3.2 a následující. 
Při zkoušce přesnosti a stanovení chyby hystereze se teplota okolí rozšiřuje na rozsah teploty okolí 
od −10 °C do +40 °C. Změny teploty okolí po dobu zkoušek nesmí překročit 5 °C. 
Požadavek na relativní vlhkost okolního prostředí se při ověřování neuplatňuje. 
Pracovní poloha zkoušeného měřidla musí odpovídat poloze specifikované výrobcem, respektive poloze 
uvedené v certifikátu schválení typu měřidla tlaku v pneumatikách. 
7.3 Funkční zkoušky 
7.3.1 Zkouška přesnosti 
Zkouška přesnosti se provádí metodou podle článku 5.4.1. 
Chyby měřidla v jednotlivých bodech nesmí překročit: 
  největší dovolené chyby uvedené v tabulce 1 při měření v referenčním rozsahu teploty okolí 
od +15 °C do +25 °C, nebo 
  největší dovolené chyby uvedené v tabulce 2 při měření v rozsahu teploty okolí od −10 °C do 
+15 °C a od +25 °C do +40 °C. 
7.3.2 Stanovení chyby hystereze 
Stanovení chyby hystereze se provádí metodou podle článku 5.4.2. 
Rozdíl mezi údaji indikovanými zkoušeným měřidlem ve shodném tlakovém zkušebním bodě při zvy-
šování a snižování tlaku (chyba hystereze Δ H) nesmí přesahovat hodnotu největší dovolené chyby mě-
řidla specifikované v článku 2.3.  
8   Přezkoušení měřidla 
Při přezkušování měřidel podle § 11a zákona o metrologii na žádost osoby, která může být dotčena jeho 
nesprávným měřením, se postupuje dle kapitoly 7 s výjimkou poslední věty článku 7.1. Jako největší 
dovolené chyby se uplatní 1,25násobek největších dovolených chyb dle kapitoly 7. 
9   Oznámené normy 
ČMI oznámí pro účely specifikace metrologických a technických požadavků na měřidla a pro účely 
specifikace metod zkoušení při schvalování jejich typu a ověřování, vyplývajících z tohoto opatření 
obecné povahy, české technické normy, další technické normy nebo technické dokumenty mezinárod-
ních popřípadě zahraničních organizací, nebo jiné technické dokumenty obsahující podrobnější tech-
nické požadavky (dále jen „oznámené normy“). Seznam těchto oznámených norem s přiřazením k pří-
slušnému opatření oznámí ČMI společně s opatřením obecné povahy veřejně dostupným způsobem (na 
webových stránkách www.cmi.cz). 
Splnění oznámených norem nebo splnění jejich částí se považuje v rozsahu a za podmínek stanovených 
tímto opatřením obecné povahy za splnění těch požadavků stanovených tímto opatřením, k nimž se tyto 
normy nebo jejich části vztahují. 
Shoda s oznámenou normou je jedním ze způsobů, jak prokázat splnění požadavků.  Tyto požadavky 
mohou být splněny i jiným technickým řešením garantujícím stejnou nebo vyšší úroveň ochrany opráv-
něných zájmů. 
 Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C021-17 
14 II. 
O D Ů V O D N Ě N Í 
ČMI vydává podle § 14 odst. 1 písmeno j) zákona o metrologii k provedení § 6 odst. 2, § 9 odst. 1 a 9  
a § 11a odst. 3 zákona o metrologii toto opatření obecné povahy, kterým se stanovují metrologické  
a technické požadavky na stanovená měřidla a zkoušky při schvalování typu a při ověřování stanove-
ných měřidel – měřidla tlaku v pneumatikách silničních motorových vozidel.  
Vyhláška č. 345/2002 Sb., kterou se stanoví měřidla k povinnému ověřování a měřidla podléhající 
schválení typu, ve znění pozdějších předpisů, zařazuje v příloze Druhový seznam stanovených měřidel 
uvedený druh měřidel pod položkou 2.3.3 mezi měřidla podléhající schvalování typu a povinnému ově-
řování.  
Tento předpis (Opatření obecné povahy) bude oznámen v souladu se směrnicí Evropského parlamentu 
a Rady (EU) č. 2015/1535 ze dne 9. září 2015 o postupu při poskytování informací v oblasti technických 
předpisů a předpisů pro služby informační společnosti. 
III. 
P O U Č E N Í 
Proti opatření obecné povahy nelze podat opravný prostředek § 173 odst.2 SprŘ. 
Dle ustanovení § 172 odst. 5 SprŘ se proti rozhodnutí o námitkách nelze odvolat ani podat rozklad. 
Soulad opatření obecné povahy s právními předpisy lze posoudit v přezkumném řízení dle ust. § 94 až 
§ 96 SprŘ. Účastník může dát podnět k provedení přezkumného řízení ke správnímu orgánu, který toto 
opatření obecné povahy vydal. Jestliže správní orgán neshledá důvody k zahájení přezkumného řízení, 
sdělí tuto skutečnost s uvedením důvodů do třiceti dnů podateli. Usnesení o zahájení přezkumného řízení 
lze dle ust. § 174 odst. 2 SprŘ vydat do tří let od účinnosti opatření obecné povahy. 
 
IV. 
Ú Č I N N O S T   A   Z R U Š O V A C Í   U S T A N O V E N Í  
Toto opatření obecné povahy nabývá účinnost patnáctým dnem od dne vyvěšení na úřední desce (§ 24d 
zákona o metrologii). 
Opatření obecné povahy číslo: 0111-OOP-C021-11, kterým se stanovují metrologické a technické po-
žadavky na stanovená měřidla, včetně metod zkoušení pro ověřování stanovených měřidel: „Měřidla 
tlaku v pneumatikách silničních motorových vozidel s výjimkou měřidel tlaku používaných výlučně pro 
měření tlaku v pneumatikách uživateli motorových vozidel“ se zrušuje.  
 
 RNDr. Pavel Klenovský v.r. 
 generální ředitel 
 
Za správnost vyhotovení: Mgr. Tomáš Hendrych  
Vyvěšeno dne:  28. 3. 2019  
Podpis oprávněné osoby, potvrzující vyvěšení:  Tomáš Hendrych v.r. 
Sejmuto dne:  30. 4. 2019  
Podpis oprávněné osoby, potvrzující sejmutí: Tomáš Hendrych v.r. Opatření obecné povahy č. 0111-OOP-C021-17 
15  Účinnost:   12. 4. 2019  
Podpis oprávněné osoby, vyznačující účinnost: Tomáš Hendrych v.r. 