Pohjois-Pohjanmaan hyvinvointialue
3221326-2
PL 10
OYS
90029
Miia Kekarainen
miia.kekarainen@ouka.fi
https://pohjois-pohjanmaanhyvinvointialue.fi/
https://tarjouspalvelu.fi/pohjois-pohjanmaanhyvinvointialue?id=417897&tpk=7e45ad4a-6166-4edb-8307-5a8f9a588dc5
https://tarjouspalvelu.fi/pohjois-pohjanmaanhyvinvointialue?id=417897&tpk=7e45ad4a-6166-4edb-8307-5a8f9a588dc5
Sosiaalihuollon ohjaus- ja avustajapalveluiden sekä työtoiminnan hankinta
Palveluntuottajarekisterissä hankinnan kohteena ovat sosiaalihuoltolain ja vammaispalvelulain perusteella lapsille, nuorille ja aikuisille järjestettävät palvelut. Kuntouttavan työtoiminnan järjestämisessä noudatetaan myös lakia kuntouttavasta työtoiminnasta.
Hankinnan kohteena ovat seuraavat palvelut:
Luokka 1 Sosiaalihuollon ja vammaispalvelun avustajapalvelu
• Sosiaalihuoltolain mukainen avustajapalvelu
• Vammaispalvelulain mukainen henkilökohtainen apu
Luokka 2 Sosiaalihuoltolain mukainen sosiaalinen kuntoutus
• Sosiaalihuoltolain mukainen ohjaajapalvelu
• Sosiaalinen kuntoutus ryhmätoimintana
• Vaativa sosiaalinen kuntoutus ryhmätoimintana
• Tuettu työtoiminta
Luokka 3 Vammaispalvelun valmennus- ja tukipalvelut
• Vammaispalvelulain mukainen valmennus elämäntaitoihin
• Vammaispalvelulain mukainen valmennus kommunikointiin
• Vammaispalvelulain mukainen erityisen osallisuuden tuki
Luokka 4 Kuntouttava työtoiminta
• Työtoimintapaikka
• Tuki ja ohjaus työtoimintaan
• Koulutukseen ja työhön suuntaava kuntouttava työtoiminta
• Osallisuutta vahvistava kuntouttava työtoiminta
Hankinnan toteuttaa Pohjois-Pohjanmaan hyvinvointialue (jatkossa hyvinvointialue). Hyvinvointialue toteuttaa palveluntuottajarekisterin kohteena olevien palvelujen hankinnat tässä palveluntuottajarekisterissä. Hyvinvointialue voi hankkia palveluntuottajarekisterin kohteena olevia palveluita myös hankintalain 110 §:n tarkoittamalla suorahankinnalla silloin, kun asiakkaan erityistarpeet sitä edellyttävät ja suorahankinnan perusteet ovat käsillä.
Hankinta toteutetaan joustavana sähköisenä palveluntuottajarekisterinä (jatkossa palveluntuottajarekisteri), joka tarkoittaa hyvinvointialueen suunnittelemaa ja kuvaamaa hankintalain periaatteiden mukaista menettelyä hankinnan kohteena olevien palveluiden hankkimiseen. Kyseessä ei ole hankintalain 42 §:n tarkoittama puitejärjestely. Hankinnan sähköisenä järjestelmänä hyödynnetään soveltuvin osin hankintalain 49–52 §:n tarkoittamaa dynaamista hankintajärjestelmää.
Palveluntuottajarekisteri on voimassa viisi (5) vuotta, minkä aikana palveluntuottajarekisterin sisäiset tarjouskilpailut tehdään. Hankintayksikkö voi jatkaa palveluntuottajarekisterin voimassaoloa tai päättää sen voimassaolon ennenaikaisesti uudella hankintailmoituksella. Saadakseen tarjouspyyntöjä ja voidakseen tehdä tarjouksia, palveluntuottajan on ensin haettava ja tultava hyväksytyksi palveluntuottajarekisteriin.
Perustamisvaiheen päätyttyä hankintayksikkö käsittelee saapuneet osallistumishakemukset. Ensimmäiset palveluntuottajarekisterin sisäiset tarjouspyynnöt lähetetään, kun ainakin kaikki perustamisvaiheessa saapuneet hakemukset on käsitelty.
Perustamisvaiheen jälkeen hyvinvointialue käsittelee osallistumishakemukset 10 työpäivän kuluessa osallistumishakemuksen vastaanottamisesta. Jos hakemus saapuu järjestelmän ollessa suljettuna, hakemus käsitellään rekisterin uudelleen avauduttua. Hyvinvointialue voi pidentää määräaikaa 15 työpäivään perustellusta syystä. Hyvinvointialue voi pidentää käsittelyaikaa myös, jos palveluntuottajarekisterin sisällä ei julkaista tarjouspyyntöä ennen järjestelmään hyväksymistä koskevien ratkaisujen tekemistä. Mikäli käsittelyaikaa pidennetään, hyvinvointialue ilmoittaa siitä. Järjestelmä on suljettuna vuosittain heinäkuun ajan ja joulukuun 15. päivästä loppiaiseen. Tänä aikana tarjouspyyntöjä ei lähetetä.
Palveluntuottajarekisterin kohde ja ehdot on kuvattu osallistumispyynnön liitteessä ”Palveluntuottajarekisterin periaatteet”.
LUOKKA 1 Sosiaalihuollon ja vammaispalvelun avustajapalvelu
1
Hankinnan kohteena luokassa 1 on:
Osa 1 Sosiaalihuoltolain mukainen avustajapalvelu
Osa 2 Vammaispalvelulain mukainen henkilökohtainen apu
Sosiaalihuoltolain mukaisella avustajapalvelulla (osa 1) tarkoitetaan asiakkaan neuvomista ja avustamista päivittäisissä toimissa, vuorovaikutuksessa ja yhteiskuntaan osallistumisessa. Avustajapalvelussa asiakasta tuetaan ja saatetaan palveluihin, kuten kulttuuri- ja liikuntapalveluihin, nuorisotoimen, kolmannen sektorin palveluihin ja muiden aktiviteettien hyödyntämiseen. Avustajapalvelu tukee itsenäisen liikkumisen toteutumista sekä julkisen joukkoliikenteen käyttämistä tai käytön opettelua. Avustajapalvelun tehtävänä on asiakkaan tukeminen asiakkaalle tehdyn suunnitelman mukaisesti terveydenhuollon, työllisyyspalveluiden, koulutuspalveluiden ja vastaavien vastaanottamisessa. Avustajapalveluun kuuluu esimerkiksi asiakkaan saattaminen palveluun ja muu avustaminen konkreettisin toimenpitein.
Vammaispalvelulain mukainen henkilökohtaisella avulla (osa 2) tarkoitetaan asiakkaan välttämätöntä avustamista kotona ja kodin ulkopuolella päivittäisissä toimissa, työssä ja opiskelussa, harrastuksissa, yhteiskunnallisessa osallistumisessa ja sosiaalisen vuorovaikutuksen ylläpitämisessä silloin, kun vammainen henkilö tarvitsee näissä toimissa välttämättä apua. Henkilökohtaiseen apuun voi kuulua avustajan asiakkaalle toteuttamia itsehoitoa vastaavia toimenpiteitä, jotka liittyvät terveydenhoitoon. Henkilökohtaisen avun tarkoituksena on, että vammaisen henkilön itsemääräämisoikeus ja osallisuus toteutuu yhdenvertaisesti muiden kanssa.
Hankinnan kohde kuvataan tarkemmin kunkin palveluntuottajarekisterin sisäisen tarjouspyynnön liitteenä olevassa palvelukuvauksessa.
2023-01-01
2027-12-31
LUOKKA 2 Sosiaalihuoltolain mukainen sosiaalinen kuntoutus
2
Hankinnan kohteena luokassa 2 on:
Osa 1 Sosiaalihuoltolain mukainen ohjaajapalvelu
Osa 2 Sosiaalinen kuntoutus ryhmätoimintana
Osa 3 Vaativa sosiaalinen kuntoutus ryhmätoimintana
Osa 4 Tuettu työtoiminta
Sosiaalihuoltolain mukaisen ohjaajapalvelun (osa 1) tarkoituksena on edistää asiakkaan itsenäistä toimintakykyä päivittäisissä toimissa, työssä ja opiskelussa, sosiaalisessa vuorovaikutuksessa, vapaa-ajan toiminnassa ja yhteiskunnallisessa osallistumisessa yksilöllisten tavoitteiden ja suunnitelman mukaisesti. Ohjaajapalvelu on tavoitteellista ja suunnitelmaan perustuvaa muutostyöskentelyä, jonka tavoitteena on asiakkaan kuntoutuminen ja tukeminen arjen sujumisessa. Ohjaajapalvelun tarkoituksena on edistää asiakkaan elämänhallinnan valmiuksia ja vahvistaa asiakkaan omia voimavaroja. Ohjaajapalvelussa korostuu vuorovaikutus asiakkaan kanssa sekä asiakkaan taitojen ja voimavarojen hyödyntäminen. Ohjaajapalveluun kuuluu asiakkaalle soveltuvien työmenetelmien valinta ja käyttäminen. Ohjaajapalvelu voi toteutua eri taidemuotoja, kulttuuria ja liikuntaa hyödyntäen tai eläinavusteisena.
Sosiaalihuoltolain mukainen sosiaalinen kuntoutus ryhmätoimintana (osa 2) on suunnitelmallista, tavoitteellista ja määräaikaista, tietyn teeman ympärille rakentuvaa muutostyöskentelyä asiakkaille, joilla vertaisryhmässä toimiminen edistää kuntoutumisen tavoitteita. Ryhmätoiminta on tavoitteellista ja toiminnan sisällöt muotoutuvat ryhmän tarpeiden mukaisesti. Sosiaalinen kuntoutus ryhmätoimintana voi toteutua yksinomaisena palveluna tai täydentäen asiakkaan yksilöllistä palvelua.  Ryhmätoimintaan voi kuulua toiminnallisia ryhmiä, joiden aihepiirit liittyvät esimerkiksi ravintoon, terveyteen, taloudenhallintaan, itsenäisen asumiseen, elämänhallintaan ja itsestä huolehtimiseen. Ryhmän tarkoituksena voi olla myös edistää työ- ja koulutusmahdollisuuksia. Ryhmätoiminta voi toteutua eri taidemuotoja, kulttuuria ja liikuntaa hyödyntäen tai eläinavusteisena.
Vaativa sosiaalinen kuntoutus ryhmätoimintana (osa 3) toteutuu osan 2 sisällön mukaisesti. Vaativassa sosiaalisen kuntoutuksen ryhmätoiminnassa asiakkaiden toimintarajoitteet ovat laaja-alaisempia ja haasteellisempia. Vaativan ryhmätoiminnan keskiössä ovat psykososiaalinen tuki, valmentava työote sekä arkitaitojen vahvistaminen.  Työote edellyttää asiakaslähtöisyyden ja asiakkaan osallisuuden vahvistamista. Palveluun kuuluu toteutus tiiviinä yhteisenä työskentelynä ja vuorovaikutuksena. Toiminnassa yhdistyy tehostettu yksilötyö ja ryhmätoiminta, jotka voivat palvelujakson aikana vuorotella jaksoina tai toteutua samanaikaisesti. Ryhmätoiminnan toteutuksessa ja käytettävissä menetelmissä on olennaista, että ne tukevat asiakkaiden yksilöllisiä tavoitteita, osallisuutta ja arjen sujumista.
Tuettu työtoiminta (osa 4) on tarkoitettu työkyvyttömyyseläkkeellä tai kuntoutustuella oleville henkilöille, jotka ovat oikeutettu kehitysvammaisten erityishuollosta annetun lain tai sosiaalihuoltolain mukaiseen työtoimintaan. Toimintaa järjestetään mielenterveys- ja päihdekuntoutujille, kehitysvammaisille sekä muille erityistä tukea tarvitseville henkilöille. Tuettu työtoiminta on itsenäisyyden ja työelämäosallisuuden ja työtaitojen edistämistä sekä elämänhallinnan vahvistamista.
Hankinnan kohde kuvataan tarkemmin kunkin palveluntuottajarekisterin sisäisen tarjouspyynnön liitteenä olevassa palvelukuvauksessa.
2023-01-01
2027-12-31
LUOKKA 3 Vammaispalvelun valmennus- ja tukipalvelut
3
Hankinnan kohteena luokassa 3 on:
Osa 1 Vammaispalvelulain mukainen valmennus elämäntaitoihin
Osa 2 Vammaispalvelulain mukainen valmennus kommunikointiin
Osa 3 Vammaispalvelulain mukainen erityisen osallisuuden tuki
Vammaispalvelulain mukainen valmennus elämäntaitoihin ja muutostilanteisiin (osa 1)  täydentää sosiaalihuoltolain 17 §:n mukaista sosiaalista kuntoutusta niissä tilanteissa, joissa sen avulla ei voitaisi järjestää vammaisen henkilön yksilöllisiin tarpeiseen nähden välttämättömiä palveluita. Valmennuksen tarkoituksena on tukea vammaisen henkilön vuorovaikutusta ja osallisuutta sekä itsenäistä elämää vahvistamalla henkilön omia sekä tarvittaessa hänen perheensä ja muiden hänelle läheisten henkilöiden taitoja ja toimintaedellytyksiä. Valmennus elämäntaitoihin on aina tavoitteellinen ja määräaikainen palvelu. Valmennuksessa opetellaan uusi taito ja vahvistetaan tai siirretään uuteen toimintaympäristöön aiemmin opittuja itsenäisessä elämässä tarvittavia taitoja. Itsenäisessä elämässä tarvittavilla taidoilla tarkoitetaan henkilön tarvitsemia taitoja esimerkiksi teknisten laitteiden ja digisovellusten käytössä, ympäristön hahmottamisessa ja liikkumisessa erilaisissa toimintaympäristöissä, rahankäytössä, ajan hahmottamisessa, kodinhoidossa sekä asiointitilanteissa. Elämän muutostilanteisiin kohdennetun valmennuksen tarkoituksena on helpottaa uuteen tilanteeseen sopeutumista ja vähentää pitkäaikaisen tuen tarvetta.
Vammaispalvelulain mukainen valmennus kommunikointiin (osa 2) sisältää viittomakielen ja erilaisten kommunikointikeinojen valmennuksen siltä osin, kun eivät ole terveydenhuollon lääkinnällisen kuntoutuksen vastuulla. Valmennus kommunikointiin myönnetään kuuroille, kuulovammaisille, kuulonäkövammaisille tai puhevammaisille, joille on tarkoitettu lääkinnällisenä kuntoutuksena soveltuva kommunikaatiokeino tai kommunikoinnin apuväline. Valmennus kommunikointiin ei korvaa puheterapeutin antamaa puheterapiaa tai ohjausta eikä lääkinnälliseen kuntoutukseen kuuluvaa kommunikoinnin apuvälinearviointia tai apuvälinepalveluja.
Vammaispalvelulain mukainen erityisen osallisuuden tuki (osa 3) on tarkoitettu henkilöille, joiden osallisuutta ei voida tukea henkilökohtaisella avulla tai jotka eivät saa riittävää osallisuuden tukea asumispalveluissa. Osallisuuden tuen tarkoituksena on turvata osallisuus niille vammaisille henkilöille, joiden osallisuuden toteutuminen vaatii erityistä ammattitaitoa tai osaamista. Palvelun toteuttamisesta vastaa pääsääntöisesti sosiaali- tai terveydenhuollon ammattihenkilö. Osallisuuden tuki on tarkoitettu ensisijaisesti kodin ulkopuolisen osallisuuden ja vuorovaikutuksen viimesijaiseen toteuttamiseen.
Hankinnan kohde kuvataan tarkemmin kunkin palveluntuottajarekisterin sisäisen tarjouspyynnön liitteenä olevassa palvelukuvauksessa.
2023-01-01
2027-12-31
LUOKKA 4 Kuntouttava työtoiminta
4
Hankinnan kohteena luokassa 4 on:
Osa 1 Työtoimintapaikka
Osa 2 Tuki ja ohjaus työtoimintaan
Osa 3 Koulutukseen ja työhön suuntaava kuntouttava työtoiminta
Osa 4 Osallisuutta vahvistava kuntouttava työtoiminta
Työtoimintapaikka
Palveluntuottaja tarjoaa työtoimintapaikan asiakkaan kuntouttavaa työtoimintaa varten. Palveluntuottajan on oltava rekisteröity yhdistys, säätiö tai uskonnollinen yhdyskunta. Palvelua voidaan järjestää ryhmä- ja yksilömuotoisesti. Palveluun sisältyy henkilön tarvitsema tuki ja ohjaus työtoimintaan, jota annetaan henkilökohtaisena tai ryhmässä toteutettavana palveluna. Palveluntuottajalta ei edellytetä sosiaalihuollon ammatillista osaamista eivätkä tehtäviin sisälly sosiaalipalveluihin kuuluvat tehtävät.
Tuki ja ohjaus työtoimintaan
Palveluntuottaja tarjoaa sosiaalihuoltolain mukaisen ohjauksen ja tuen kuntouttavan työtoiminnan asiakkaille työtoimintapaikkaan, jossa ei ole järjestetty sosiaaliohjausta. Palvelu toteutuu yhteistyössä työtoimintapaikan tarjoavan tahon kanssa. Palvelua voivat tuottaa myös yritykset.
Kuntouttavasta työtoiminnasta annetun lain mukainen kuntouttava työtoiminta
Hyvinvointialueen sosiaalipalveluna on huolehdittava myös kuntouttavasta työtoiminnasta sen mukaan kuin siitä säädetään laissa kuntouttavasta työtoiminnasta (189/2001). Palvelussa on noudatettava sosiaalihuollon lainsäädännön, kuten sosiaalihuoltolain ja sosiaalihuollon asiakaslain säännöksiä.
Kuntouttavan työtoiminnan tavoitteena on ehkäistä työttömyyden aiheuttamia kielteisiä vaikutuksia asiakkaan toimintakykyyn, vahvistaa asiakkaan elämän- ja arjenhallintaa sekä työ- ja toimintakykyä ehkäistä syrjäytymistä tarjoamalla mahdollisuutta työtoimintaan ja muihin palveluihin.
Kuntouttavan työtoiminnan keskeisenä ajatuksena on tiivis yhteistyö hyvinvointialueen, työ- ja elinkeinotoimistojen (TE-toimisto) ja kuntien kesken. Kuntouttava työtoiminta on viimesijainen palvelu niille henkilöille, jotka eivät muilla palveluilla tule autetuiksi tai jotka nimenomaisesti tarvitsevat sosiaalihuollon palvelua osana palveluprosessiaan.
Palvelu on tarkoitettu asiakkaille, jotka eivät työ- ja toimintakykynsä asettamien rajoitusten vuoksi voi osallistua julkisiin työvoimapalveluihin tai työhön.
Kuntouttavan työtoiminnan järjestäminen perustuu aktivointisuunnitelmaan, joka tehdään hyvinvointialueen sosiaalipalveluissa yhteistyössä muiden toimijoiden ja asiakkaan kanssa. Kuntouttavan työtoiminnan palvelukokonaisuuteen kuuluu henkilön elämänhallintaa sekä työ- ja toimintakykyä edistäviä palveluita. Palveluihin voi kuulua yksilö- ja ryhmämuotoista toimintaa, jota voidaan toteuttaa erilaisissa toimintaympäristöissä. Palveluun sisältyy henkilön tarvitsema tuki ja ohjaus, jota annetaan henkilökohtaisena tai ryhmässä toteutettavana palveluna.
Palveluntuottajalta edellytetään sosiaalihuollon ammatillista osaamista.
Kuntouttava työtoiminta sovitetaan yhteen henkilön tarvitsemien sosiaali-, terveys- ja kuntoutuspalvelujen, julkisten työvoimapalvelujen sekä muiden palvelujen ja tukitoimien kanssa. Palvelu järjestetään pääsääntöisesti asiakkaan työssäkäyntialueella.
Hankinnan kohde kuvataan tarkemmin kunkin palveluntuottajarekisterin sisäisen tarjouspyynnön liitteenä olevassa palvelukuvauksessa.
2023-01-01
2027-12-31
LUOKKA 5
5
Hankintayksikkö voi perustaa tämän luokan myöhemmin palveluntuottajarekisterin voimassaoloaikana.
Tähän luokkaan ei voi vielä jättää osallistumishakemusta.
2023-01-01
2027-12-31
LUOKKA 6
6
Hankintayksikkö voi perustaa tämän luokan myöhemmin palveluntuottajarekisterin voimassaoloaikana.
Tähän luokkaan ei voi vielä jättää osallistumishakemusta.
2023-01-01
2027-12-31
LUOKKA 7
7
Hankintayksikkö voi perustaa tämän luokan myöhemmin palveluntuottajarekisterin voimassaoloaikana.
Tähän luokkaan ei voi vielä jättää osallistumishakemusta.
2023-01-01
2027-12-31
LUOKKA 8
8
Hankintayksikkö voi perustaa tämän luokan myöhemmin palveluntuottajarekisterin voimassaoloaikana.
Tähän luokkaan ei voi vielä jättää osallistumishakemusta.
2023-01-01
2027-12-31
2027-12-31
00:00
MENETTELYN LUONNE
Kyseessä on hankintalain liitteen E mukainen sosiaali- ja terveyspalveluhankinta. Hankintaan sovelletaan hankintalain 12 luvun säännöksiä ja 3 §:n mukaisia hankintojen yleisiä periaatteita.
Hankinta toteutetaan joustavana sähköisenä palveluntuottajarekisterinä (jatkossa palveluntuottajarekisteri), joka tarkoittaa hyvinvointialueen suunnittelemaa ja kuvaamaa hankintalain periaatteiden mukaista menettelyä hankinnan kohteena olevien palveluiden hankkimiseen. Kyseessä ei ole hankintalain 42 §:n tarkoittama puitejärjestely. Hankinnan sähköisenä järjestelmänä hyödynnetään soveltuvin osin hankintalain 49–52 §:n tarkoittamaa dynaamista hankintajärjestelmää.
Hankintamenettelyn tarkoituksena on turvata asiakkaiden tarpeen mukaisten palveluiden toteuttaminen ja asiakaskohtaisen palvelun valinta niitä koskevan lainsäädännön mukaisesti. Kyseessä ovat asiakkaiden perusoikeuksien, itsemääräämisoikeuden ja yhteiskuntaan osallistumisen toteutumisen kannalta merkitykselliset palvelut.
Palveluntuottajarekisteri perustetaan ja sitä täydennetään rajoitetun menettelyn kaltaisella menettelyllä. Hyvinvointialue perustaa palveluntuottajarekisterin julkaisemalla hankintailmoituksen ja osallistumispyynnön. Palveluntuottajat voivat hakeutua palveluntuottajarekisteriin perustamisvaiheessa ja myöhemmin sen voimassaolon aikana. Palveluntuottajat hakeutuvat palveluntuottajarekisteriin jättämällä osallistumishakemuksen hankintailmoituksen ja osallistumispyynnön mukaisesti. Osallistumishakemuksen jättäminen ei sido palveluntuottajaa jättämään tarjousta palveluntuottajarekisterin sisäisessä kilpailutuksessa. Osallistumishakemuksen voi jättää milloin tahansa voimassaoloaikana. Osallistumishakemus jätetään yhteen tai useampaan palveluntuottajarekisterin luokkaan. Palveluntuottaja voi poistua palveluntuottajarekisteristä milloin tahansa.
Hyvinvointialue hyväksyy perustamisvaiheessa ja myöhemmin hankintavaiheessa palveluntuottajarekisteriin kaikki ehdokkaat, jotka täyttävät soveltuvuudelle asetetut luokkakohtaiset vaatimukset.
Hyvinvointialue käsittelee osallistumishakemukset seuraavasti:
• ehdokkaiden soveltuvuuden tarkastus,
• soveltuvuustarkastukseen perustuva ehdokkaiden valinta palveluntuottajarekisterin luokkiin ja
• hankintapäätös ehdokkaan valinnasta ja sen tiedoksi antaminen.
Palveluntuottajarekisterin perustamisvaiheen jälkeen käynnistyy hankintavaihe. Hankintavaiheessa hyvinvointialue toteuttaa palveluntuottajarekisterin sisäisiä kilpailutuksia tarpeensa mukaan. Hankintavaihe kestää palveluntuottajarekisterin voimassaolon loppuun saakka. Hyvinvointialue määrittelee jokaisessa palveluntuottajarekisterin sisäisessä tarjouspyynnössä tarkemman hankinnan kohteen. Hyvinvointialue lähettää tarjouspyynnön yhteen tai useampaan palveluntuottajarekisterin luokkaan hyväksytyille palvelutuottajille.
Hankintavaihe kestää palveluntuottajarekisterin voimassaolon loppuun saakka.
KESKEISIÄ KÄSITTEITÄ
Ehdokas = osallistumishakemuksen jättävä palveluntuottaja.
Osallistumishakemus = Palveluntuottajan hakemus tulla hyväksytyksi palveluntuottajarekisteriin.
Osallistumispyyntö = Tämä asiakirja liitteineen, johon vastaamalla palveluntuottaja voi jättää osallistumishakemuksensa.
Tarjouspyyntö = Tilaaja lähettää palveluntuottajarekisterin sisäiset tarjouspyynnöt erikseen järjestelmään hyväksytyille palveluntuottajille. Tämä tapahtuu järjestelmän perustamisvaiheen jälkeen.
Tarjoaja = Palveluntuottajarekisterin hyväksytty palveluntuottaja, joka jättää tarjouksen vastaamalla järjestelmän sisäiseen tarjouspyyntöön.
Tällä ilmoituksella on liitteitä/linkkejä osoitteessa https://www.hankintailmoitukset.fi/fi/public/procurement/76588/notice/110470
Markkinaoikeus
Sörnäistenkatu 1
Helsinki
00580
+358 295643300
markkinaoikeus@oikeus.fi
http://www.oikeus.fi/markkinaoikeus
2022-10-12