Mäso začína o 12:00:05:30 Errr, nie, štvorec nie je „z“ bodov. *Obsahuje* tieto body. Bod len označuje určité miesto vo vnútri tohto (už existujúceho) štvorca. Jeden _nemôže_ postaviť plochu štvorca z bodov, pretože BODY SAMY SAMI NEMAJÚ ŽIADNU PLOCHU!!! Plochy mohli byť vytvorené len z menších (napr. jednotkových) plôch. Inak by nebol rozdiel medzi skalárom, vektorom, pseudovektorom a pseudoskalárom v Cliffordových algebrách atď. Existuje dôvod, prečo tieto dimenzie rozlišujeme, však? :Smiešnosť toho tvrdenia pekne vychádza o 06:10 kde napíše súčet pravdepodobností týchto bodov. V predchádzajúcej prednáške povedal, že pravdepodobnosť bodu je 0 (pretože nemá žiadnu plochu a my sme v tomto modeli predpokladali, že plocha = pravdepodobnosť), a tento predpoklad zopakoval v tejto prednáške tu. Takže vlastne *sčítame tu 0*! A my _nemôžeme_ získať kladný výsledok (v tomto prípade: 1) zo súčtu núl, bez ohľadu na to, koľko ich spočítame (či už 10, 100 alebo nekonečne veľa). Takže pravá strana tejto rovnice sa nemôže rovnať ľavej strane a celá rovnica je nepravdivá. 06:40 Nie, chyba nie je v tomto bode. Únia je v poriadku, pokiaľ sčítavame skutočné oblasti. Chyba je v predpoklade, že bod môže mať plochu :P07:20 Samozrejme, že môžem! Cantorov argument diagonalizácie je jedným z príkladov. Ďalšou je Hilbertova krivka vypĺňajúca priestor. Dlhý príbeh v skratke: áno, existujú spôsoby usporiadania bodov na povrchu, ako aj v priestore, navlečením na čiaru. Inými slovami, existujú funkcie, ktoré mapujú body na povrchu (alebo v priestore) na priamku. A to je ďalší dôkaz, že to nie je to, čo je na tomto argumente zlé. Predpoklad "body majú plochu" je. 17:20 Ak je pravdepodobnosť B 0, potom si protirečíme, pretože "|B" v "P(A|B)" malo znamenať, že nastala B * pre istotu*. Takže to _nemôže_ byť 0! Samotné tvrdenie, že "B nastalo" znamená, že táto pravdepodobnosť je _nie_ 0 a môžeme ju vložiť do menovateľa. Logika, pán Titskills :P####[]