KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 716/2014
af 27. juni 2014
om oprettelse af Pilot Common Project til støtte for gennemførelsen af den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentet og Rådets forordning (EF) nr. 550/2004 af 10. marts 2004 om udøvelse af luftfartstjenester i det fælles europæiske luftrum (1), særlig artikel 15a, stk. 3, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Projektet vedrørende forskning i og udvikling af lufttrafikstyring i det fælles europæiske luftrum (SESAR-projektet) sigter mod at modernisere lufttrafikstyringen (i det følgende benævnt »ATM«) i Europa og udgør den teknologiske søjle i politikken for det fælles europæiske luftrum. Formålet er, at der i Unionen senest i 2030 skal etableres en højtydende ATM-infrastruktur, således at lufttransporten kan operere og udvikle sig på en sikker og miljøvenlig måde.
(2)
I Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 409/2013 (2) er der fastsat krav til de fælles projekters indhold, struktur, vedtagelse, gennemførelse og overvågning. Heri fastsættes det, at fælles projekter skal gennemføres på grundlag af implementeringsprogrammet via gennemførelsesprojekter, der koordineres af implementeringsforvalteren.
(3)
I henhold til gennemførelsesforordning (EU) nr. 409/2013 er sigtet med et fælles projekt på en rettidig, koordineret og synkroniseret måde at implementere ATM-funktionaliteter, som er modne til gennemførelse, og som bidrager til at gennemføre de væsentlige operationelle ændringer, der er fastlagt i den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen. Det fælles projekt vil alene omfatte ATM-funktionaliteter, som forudsætter en synkron implementering, og som i høj grad bidrager til at opfylde unionsdækkende præstationsmål.
(4)
Efter anmodning fra Kommissionen udarbejdede SESAR-fællesforetagendet et foreløbigt udkast til det første fælles projekt, som benævnes »Pilot Common Project«.
(5)
Det foreløbige udkast blev analyseret og gennemgået af Kommissionen med bistand fra Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur, Det Europæiske Forsvarsagentur, netadministratoren, præstationsvurderingsorganet, Eurocontrol, de europæiske standardiseringsorganisationer og European Organisation for Civil Aviation Equipment (Eurocae).
(6)
Kommissionen foretog efterfølgende en uafhængig samlet cost benefit-analyse og passende høringer af medlemsstaterne og relevante interessenter.
(7)
På dette grundlag opstillede Kommissionen et forslag til Pilot Common Project. I overensstemmelse med gennemførelsesforordning (EU) nr. 409/2013 godkendte gruppen af civile brugere af luftrummet under SESAR forslaget den 30. april 2014, luftfartstjenesteudøverne godkendte forslaget den 30. april 2014, lufthavnsoperatørerne godkendte forslaget den 29. april 2014, netadministratoren godkendte forslaget den 25. april 2014, og de europæiske nationale meteorologiske institutter godkendte forslaget den 30. april 2014.
(8)
Pilot Common Project rummer seks ATM-funktionaliteter: udvidet styring af indkommende trafik og præstationsbaseret flyvning i terminalområder med stor trafiktæthed, lufthavnsintegrering og øget trafikstrøm, fleksibel luftrumsstyring og direkte ruteføring, samarbejdsbaseret netstyring, indledende systemdækkende informationsstyring og indledende informationsudveksling om flyveveje. Implementeringen af disse seks ATM-funktionaliteter bør gøres obligatorisk.
(9)
Funktionaliteten »udvidet styring af indkommende trafik og præstationsbaseret flyvning i terminalområder med stor trafiktæthed« forventes at gøre indflyvningsvejen mere præcis og lette fastlæggelsen af trafikkens rækkefølge i en tidligere fase, hvilket gør det muligt at mindske brændstofforbrug og miljøpåvirkninger i forbindelse med nedgangs- og indflyvningsfasen. Denne funktionalitet omfatter nogle af de væsentlige operationelle ændringer i første trin af gennemførelsen af »trafiksynkronisering«, der er fastlagt som et centralt element i den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen.
(10)
Funktionaliteten »lufthavnsintegrering og øget trafikstrøm« forventes at øge sikkerheden og trafikstrømmen i forbindelse med anvendelsen af start- og landingsbanen, hvilket sikrer fordele såsom mindsket brændstofforbrug og færre forsinkelser samt øget lufthavnskapacitet. Denne funktionalitet omfatter nogle af de væsentlige operationelle ændringer i første trin af gennemførelsen af »lufthavnsintegrering og øget trafikstrøm«, der er fastlagt som et centralt element i den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen.
(11)
Funktionaliteten »fleksibel luftrumsstyring og direkte ruteføring« forventes at åbne mulighed for en mere effektiv udnyttelse af luftrummet, hvilket skaber betydelige fordele såsom mindsket brændstofforbrug og færre forsinkelser. Denne funktionalitet omfatter nogle af de væsentlige operationelle ændringer i første trin af gennemførelsen af »overgang fra luftrumsstyring til 4D-flyvevejsstyring«, der er fastlagt som et centralt element i den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen.
(12)
Funktionaliteten »samarbejdsbaseret netstyring« forventes at forbedre kvaliteten af de netoplysninger, der deles af alle ATM-interessenter, og gøre dem mere aktuelle, og derved sikres betydelige fordele i form af produktivitetsgevinster og besparelser som følge af færre forsinkelser hos luftfartstjenester (i det følgende benævnt »ANS«). Denne funktionalitet omfatter nogle af de væsentlige operationelle ændringer i første trin af gennemførelsen af »samarbejdsbaseret netstyring og dynamisk kapacitetsudligning«, der er fastlagt som et centralt element i den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen.
(13)
Funktionaliteten »indledende systemdækkende informationsstyring«, der består af en række tjenester, som leveres og benyttes via et netsystem, som er baseret på en internetprotokol, og som kan udnytte det systemdækkende informationsstyringssystem (SWIM), forventes at indebære betydelige produktivitetsgevinster for ANS. Denne funktionalitet omfatter nogle af de væsentlige operationelle ændringer i første trin af gennemførelsen af »SWIM«, der er fastlagt som et centralt element i den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen.
(14)
Funktionaliteten »indledende informationsudveksling om flyveveje«, som styrker flyvedatabehandlingen, forventes at gøre luftfartøjers flyvevej mere forudsigelig til fordel for luftrumsbrugere, netadministratoren og luftfartstjenesteudøvere, hvilket indebærer færre taktiske indgreb og færre situationer, som kræver indgreb på grund af konflikter. Dette forventes at have en positiv indflydelse på ANS' produktivitet, brændstofbesparelser og udsving mht. forsinkelser. Denne funktionalitet omfatter nogle af de væsentlige operationelle ændringer i første trin af gennemførelsen af »overgang fra luftrumsstyring til 4D-flyvevejsstyring«, der er fastlagt som et centralt element i den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen, og den understøtter indirekte andre centrale elementer, som er omfattet af andre ATM-funktionaliteter ved at udnytte, at flyvevejsoplysninger deles.
(15)
For at få fuldt udbytte af Pilot Common Project forventes visse operationelle interessenter fra tredjelande at gennemføre dele af Pilot Common Project. Deres deltagelse sikres af implementeringsforvalteren i overensstemmelse med gennemførelsesforordning (EU) nr. 409/2013. De operationelle tredjelandeinteressenters deltagelse berører ikke kompetencefordelingen i forbindelse med ANS og ATM-funktionaliteter.
(16)
For at bistå de operationelle interessenter, der berøres af implementeringen af ATM-funktionaliteter, bør Kommissionen offentliggøre et ikke-bindende referencemateriale såsom: støttemateriale til standardiserings- og industrialiseringsfasen, som skal leveres af SESAR-fællesforetagendet, en køreplan for standardiserings- og reguleringsbehov og en samlet cost benefit-analyse til støtte for Pilot Common Project. Støttemateriale skal i givet fald udarbejdes i overensstemmelse med de procedurer, der kræves ifølge Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 552/2004 (3), med deltagelse af de nationale tilsynsmyndigheder i overensstemmelse med nævnte forordning.
(17)
Gennemførelsen af Pilot Common Project bør overvåges, idet der så vidt muligt benyttes eksisterende overvågningsmekanismer og høringsstrukturer til at inddrage alle operationelle interessenter.
(18)
Der bør indføres passende mekanismer til at revidere denne forordning med deltagelse af implementeringsforvalteren, som bør koordinere og samarbejde med de enheder, der er omhandlet i artikel 9 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 409/2013, dvs. de nationale tilsynsmyndigheder, militæret, SESAR-fællesforetagendet, netadministratoren og fremstillingsindustrien, bl.a. for at give Kommissionen mulighed for om fornødent at ændre denne forordning. Indvirkningen på den nationale og kollektive forsvarsevne skal tages i betragtning af implementeringsforvalteren, jf. artikel 9, stk. 7, litra c), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 409/2013. Koordinering med militæret i Pilot Common Project prioriteres fortsat i overensstemmelse med medlemsstaternes generelle erklæring om militære spørgsmål i forbindelse med det fælles europæiske luftrum (4). I henhold til denne erklæring bør medlemsstaterne navnlig udvide det civile/militære samarbejde og, hvis og i den udstrækning alle berørte medlemsstater anser det for nødvendigt, lette samarbejdet mellem deres væbnede styrker i alle sager i forbindelse med ATM.
(19)
I overensstemmelse med artikel 1, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 549/2004 (5) berører anvendelsen af denne forordning ikke medlemsstaternes suverænitet over deres luftrum og medlemsstaternes krav vedrørende den offentlige orden, den offentlige sikkerhed og forsvarsanliggender. Denne forordning omfatter ikke militære operationer og militær træningsflyvning.
(20)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for det Fælles Luftrum -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Genstand og anvendelsesområde
1. Ved denne forordning oprettes det første fælles projekt, i det følgende benævnt »Pilot Common Project«. I Pilot Common Project fastlægges det første sæt ATM-funktionaliteter, der skal implementeres på en rettidig, koordineret og synkroniseret måde for derigennem at virkeliggøre de væsentlige operationelle ændringer, der følger af den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen.
2. Denne forordning finder anvendelse på det europæiske lufttrafikstyringsnet (EATMN) og de systemer til ANS, der er udpeget i bilag I til forordning (EF) nr. 552/2004. Den finder anvendelse på de interessenter, der er nævnt i bilaget til nærværende forordning.
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning anvendes de definitioner, der er fastsat i artikel 2 i forordning (EF) nr. 549/2004 og artikel 2 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 409/2013.
Desuden forstås ved:
(1)
»lufthavne - samarbejdsbaserede beslutningsprocesser (A-CDM)«: en proces, hvor beslutninger i forbindelse med lufttrafik- og kapacitetsregulering (i det følgende benævnt: »ATFCM«) i lufthavne baseres på samspil mellem operationelle interessenter og andre aktører, som er involveret i ATFCM, og hvor det tilstræbes at nedbringe forsinkelser, skabe større forudsigelighed og optimere ressourceudnyttelsen
(2)
»lufthavnsoperationsplan (AOP)«: en samlet, fælles og i samarbejde aftalt rullende plan, som står til rådighed for alle lufthavnsinteressenter, og som har til formål at tilvejebringe fælles situationsbevidsthed og danne grundlag for interessenternes beslutninger angående procesoptimering
(3)
»netoperationsplan (NOP)«: plan og herunder støtteværktøjer, som netadministratoren udarbejder i samarbejde med de operationelle interessenter for at tilrettelægge sine operationelle aktiviteter på kort og mellemlang sigt i henhold til de vejledende principper i strategiplanen for nettet. For så vidt angår udformningen af det europæiske rutenet, den specifikke del af netoperationsplanen, omfatter den planen for forbedring af det europæiske rutenet
(4)
»at operere en ATM-funktionalitet«: at den pågældende ATM-funktionalitet tages i brug og anvendes fuldt ud i de daglige operationer
(5)
»implementeringstermin«: den dato, hvor implementeringen af den pågældende ATM-funktionalitet skal være afsluttet, og hvor den udnyttes fuldt ud operationelt.
Artikel 3
ATM-funktionaliteter og deres implementering
1. Pilot Common Project skal omfatte følgende ATM-funktionaliteter:
a)
udvidet styring af indkommende trafik og præstationsbaseret flyvning i terminalområder med stor trafiktæthed
b)
lufthavnsintegrering og øget trafikstrøm
c)
fleksibel luftrumsstyring og direkte ruteføring
d)
samarbejdsbaseret netstyring
e)
indledende systemdækkende informationsstyring
f)
indledende informationsudveksling om flyveveje.
Disse ATM-funktionaliteter beskrives i bilaget.
2. De operationelle interessenter, der er opført i bilaget, og netadministratoren skal implementere ATM-funktionaliteterne som omhandlet i stk. 1 og gennemføre de dermed forbundne operationelle procedurer, der muliggør en helstøbt operation i overensstemmelse med bilaget og Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 409/2013. De militære operationelle interessenter skal alene implementere disse ATM-funktionaliteter i det omfang, det er nødvendigt for at efterkomme del A, punkt 4, i bilag II til forordning (EF) nr. 552/2004.
Artikel 4
Reference- og støttemateriale
Kommissionen offentliggør på sit websted følgende reference- og støttemateriale med henblik på implementering af ATM-funktionaliteter som omhandlet i artikel 3, stk. 1:
a)
en vejledende liste over støttemateriale til standardiserings- og industrialiseringsfasen, som skal leveres af SESAR-fællesforetagendet, og herunder leveringsfrister
b)
en vejledende køreplan for standardiserings- og reguleringsbehov, herunder henvisninger til gennemførelsesbestemmelser og fællesskabsspecifikationer, der er opstillet i henhold til artikel 3 og artikel 4 forordning (EF) nr. 552/2004, og dertil knyttede leveringsfrister
c)
de samlede cost benefit-analyser, som danner grundlag for interessenternes godkendelse af Pilot Common Project.
Artikel 5
Overvågning
Kommissionens overvågning, jf. artikel 6 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 409/2013, skal navnlig foretages ved hjælp af følgende planlægnings- og rapporteringsinstrumenter:
a)
rapporteringsmekanismer om planlægning og gennemførelse, der er fastlagt i den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen
b)
netstrategiplanen og netoperationsplanen
c)
præstationsplanerne, navnlig gennem de oplysninger, der er angivet i artikel 11, stk. 3, litra c), artikel 11, stk. 5, og punkt 2 i bilag II til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 390/2013 (6)
d)
oplysningsskemaerne angående luftfartsomkostninger og navnlig de oplysninger, der er angivet i række 3.8 i tabel 1, og punkt 2, litra m), i bilag II, og række 2.1-2.4 i tabel 3 i bilag VII til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 391/2013 (7).
e)
implementeringsforvalterens overvågning af de projekter vedrørende gennemførelsen, der er omhandlet i artikel 10 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 409/2013
f)
rapporteringsmekanismerne vedrørende planlægning og gennemførelse af de funktionelle luftrumsblokke
g)
rapporteringsmekanismer vedrørende planlægning og gennemførelse af standardisering.
Artikel 6
Revision
Kommissionen tager denne forordning op til revision i lyset af oplysninger og rådgivning, der modtages fra implementeringsforvalteren i overensstemmelse med artikel 9, stk. 2, litra e), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 409/2013, og efter at have foretaget den koordinering og høring, der kræves ifølge samme forordnings artikel 9; oplysninger, der indhentes via den overvågning, som omhandles i artikel 5, og den teknologiske udvikling inden for ATM. Resultaterne af denne revision forelægges Udvalget for det Fælles Luftrum.
Revisionen skal især omhandle følgende aspekter:
a)
forløbet mht. implementeringen af ATM-funktionaliteter, jf. artikel 3, stk. 1
b)
anvendelsen af de eksisterende incitamenter til gennemførelse af Pilot Common Project og mulighederne for nye incitamenter
c)
bidraget fra Pilot Common Project til opfyldelsen af præstationsmålene og gennemførelsen af en fleksibel udnyttelse af luftrummet
d)
de faktiske omkostninger og fordele som følge af implementeringen af ATM-funktionaliteter, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, herunder påpeges lokale eller regionale negative konsekvenser for specifikke kategorier af operationelle interessenter
e)
behovet for en tilpasning af Pilot Common Project, bl.a. hvilke personaleressourcer og geografiske områder, der er omfattet af anvendelsesområdet, og implementeringsterminer, der er fastsat i bilaget
f)
forløbet mht. udarbejdelsen af det reference- og støttemateriale, der er omhandlet i artikel 4.
Kommissionen påbegynder den første revision senest 18 måneder efter godkendelsen af implementeringsprogrammet.
Artikel 7
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 27. juni 2014.
PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 716/2014
оd 27. lipnja 2014.
o uspostavljanju Zajedničkog pilot-projekta za potporu provedbe Glavnog plana upravljanja europskim zračnim prometom
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 550/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o pružanju usluga u zračnoj plovidbi u jedinstvenom europskom nebu (1), a posebno njezin članak 15.a stavak 3.,
budući da:
(1)
Projektom istraživanja i razvoja u području upravljanja zračnim prometom jedinstvenog europskog neba (projekt SESAR) nastoji se modernizirati upravljanje zračnim prometom (dalje u tekstu: „ATM”) u Europi i taj projekt predstavlja tehnološki stup jedinstvenog europskog neba. Cilj je projekta da se Uniji do 2030. stavi na raspolaganje visoko učinkovita infrastruktura upravljanja zračnim prometom kojom će se omogućiti sigurno i ekološki prihvatljivo poslovanje i razvoj zračnog prometa.
(2)
Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 409/2013 (2) utvrđeni su zahtjevi u pogledu sadržaja zajedničkih projekata i njihove uspostave, donošenja, provedbe i praćenja. Njome se propisuje da se zajedničke projekte mora provoditi na temelju programâ uvođenja koji koordinira upravitelj uvođenja.
(3)
U skladu s Provedbenom uredbom (EU) br. 409/2013, cilj zajedničkih projekata je pravovremeno, usklađeno i koordinirano uvođenje funkcija ATM-a koje su zrele za provedbu i kojima se pridonosi postizanju bitnih operativnih promjena koje su utvrđene Glavnim planom upravljanja europskim zračnim prometom. Samo će funkcije ATM-a za koje je potrebno koordinirano uvođenje i kojima se značajno pridonosi ciljevima performansi na razini cjelokupne Europske unije biti uključene u zajednički projekt.
(4)
Na zahtjev Komisije, zajedničko poduzeće SESAR pripremilo je prednacrt za prvi zajednički projekt pod nazivom „Zajednički pilot-projekt”.
(5)
Taj prednacrt Komisija je analizirala i revidirala, uz pomoć Europske agencije za sigurnost zračnog prometa, Europske obrambene agencije, upravitelja mreže, revizijskog tijela za performanse, Eurocontrola, europskih organizacija za normizaciju i Europske organizacije za opremu za civilno zrakoplovstvo (EUROCAE).
(6)
Komisija je nakon toga provela nezavisnu globalnu analizu troškova i koristi te provela odgovarajuća savjetovanja s državama članicama i relevantnim dionicima.
(7)
Na osnovi toga Komisija je donijela prijedlog za Zajednički pilot-projekt. U skladu s Provedbenom uredbom (EU) br. 409/2013: skupina civilnih korisnika zračnog prostora iz programa SESAR podržala je prijedlog 30. travnja 2014.; pružatelji usluga u zračnoj plovidbi podržali su prijedlog 30. travnja 2014.; operatori zračnih luka podržali su prijedlog 29. travnja 2014.; upravitelj mreže podržao je prijedlog 25. travnja 2014.; i europske nacionalne meteorološke službe podržale su prijedlog 30. travnja 2014.
(8)
Zajedničkim pilot-projektom utvrđeno je šest funkcija ATM-a, poimence: prošireno upravljanje dolascima i navigacija temeljena na performansama u vrlo prometnim završnim kontroliranim oblastima; integracija zračnih luka i protok; fleksibilno upravljanje zračnim prostorom i slobodne rute; zajedničko upravljanje mrežom; početno upravljanje informacijama iz cjelokupnog sustava; te početna razmjena informacija o putanjama. Uvođenje tih šest funkcija ATM-a trebalo bi postati obvezno.
(9)
Očekuje se da će se proširenim upravljanjem dolascima i navigacijom temeljenom na performansama u vrlo prometnim završnim kontroliranim oblastima poboljšati preciznost prilazne putanje i olakšati sekvenciranje redoslijeda prometa u ranijoj fazi, čime bi se omogućile uštede goriva i smanjio utjecaj na okoliš u fazama silaska/prilaženja. U ovu funkciju uključen je dio prvog koraka neophodnih operativnih promjena u okviru „sinkronizacije prometa”, ključne komponente kako je definirana Europskim glavnim planom ATM-a.
(10)
Očekuje se da će se funkcijom integracija zračnih luka i protok poboljšati sigurnost na uzletno-sletnim stazama i poboljšati protok, čime bi se omogućile uštede goriva i smanjila kašnjenja kao i povećao kapacitet zračnih luka. U ovu funkciju uključen je dio prvog koraka neophodnih operativnih promjena u okviru „integracije zračnih luka i protoka”, ključne komponente kako je definirana Europskim glavnim planom ATM-a.
(11)
Očekuje se da će se funkcijom fleksibilno upravljanje zračnim prostorom i slobodne rute omogućiti učinkovitije korištenje zračnog prostora, čime bi se ostvarile značajna poboljšanja kad je riječ o potrošnji goriva i smanjivanju kašnjenja. U ovu funkciju uključen je dio prvog koraka neophodnih operativnih promjena u okviru „od kontrole zračnog prostora do upravljanja 4D putanjama”, ključne komponente kako je definirana Europskim glavnim planom ATM-a.
(12)
Očekuje se da će se funkcijom zajedničko upravljanje mrežom poboljšati kvaliteta i pravovremenost informacija iz mreže koje se dijele između svih dionika u ATM-u, čime bi se ostvarila značajna poboljšanja u području usluga u zračnoj plovidbi (dalje u tekstu: „ANS”), naime povećala bi se produktivnost i smanjili troškovi do kojih dolazi zbog kašnjenja. U ovu funkciju uključen je dio prvog koraka neophodnih operativnih promjena u okviru „zajedničkog upravljanja mrežom i dinamičkog usklađivanja kapaciteta”, ključne komponente kako je definirana Europskim glavnim planom ATM-a.
(13)
Očekuje se da će se funkcijom početno upravljanje informacijama iz cjelokupnog sustava značajno poboljšati produktivnost ANS-a; ova se funkcija sastoji od sklopa usluga koje se šalju i koriste mrežno putem internetskog protokola između sustavâ pomoću kojih je moguće upravljanje informacijama iz cijelog sustava (SWIM). U ovu funkciju uključen je dio prvog koraka neophodnih operativnih promjena u okviru „SWIM-a”, ključne komponente kako je definirana Europskim glavnim planom ATM-a.
(14)
Očekuje se da će se funkcijom početna razmjena informacija o putanjama, zajedno s poboljšanim sposobnostima obrade podataka o letu, poboljšati predvidljivost putanja zrakoplova; to će pomoći korisnicima zračnog prostora, upravitelju mreže i pružateljima ANS-a i značit će manje taktičkih intervencija te olakšati proces izbjegavanja kolizija. Očekuje se da će se time poboljšati produktivnost ANS-a, ostvariti uštede goriva i smanjiti neizvjesnost pri kašnjenjima. U ovu funkciju uključen je dio prvog koraka neophodnih operativnih promjena u okviru „od kontrole zračnog prostora do upravljanja 4D putanjama”, ključne komponente kako je definirana Europskim glavnim planom ATM-a; tom se funkcijom također podupiru druge ključne komponente koje su obuhvaćene drugim funkcijama ATM-a u okviru dijeljenja podataka o putanjama.
(15)
Kako bi se ostvarile sve pogodnosti Zajedničkog pilot-projekta, očekuje se da će neki od operativnih dionika iz trećih zemalja provesti dijelove Zajedničkog pilot-projekta. Za njihovo sudjelovanje mora se pobrinuti upravitelj uvođenja u skladu s Provedbenom uredbom (EU) br. 409/2013. Uključivanjem operativnih dionika iz trećih zemalja ne dovodi se u pitanje raspodjela nadležnosti u odnosu na usluge u zračnoj plovidbi i funkcije ATM-a.
(16)
Kako bi se operativnim dionicima na koje se to odnosi pomoglo u uvođenju funkcija ATM-a, Komisija će objaviti neobvezujuće referentne dokumente kao što su: pomoćna dokumentacija (koju treba osigurati Zajedničko poduzeće SESAR) za fazu standardizacije i proizvodnje, plan na temu potreba za standardizacijom i regulacijom te globalnu analizu troškova i koristi u svrhu podupiranja Zajedničkog pilot-projekta. Popratni materijal, prema potrebi, potrebno je razviti u skladu s postupcima iz Uredbe (EZ) br. 552/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (3) te u skladu s tom Uredbom uključiti nacionalna nadzorna tijela.
(17)
Provedbu zajedničkog pilot-projekta treba pratiti koliko je to god moguće, uporabom postojećih mehanizama za praćenje i postojećih mehanizama za savjetovanje kako bi se uključilo sve operativne dionike.
(18)
Treba uspostaviti odgovarajuće mehanizme za preispitivanje ove Uredbe, uključujući upravitelja uvođenja koji je zadužen za koordinaciju i suradnju s tijelima iz članka 9. Provedbene uredbe (EU) br. 409/2013, dakle nacionalnim nadzornim tijelima, vojskom, zajedničkim poduzećem SESAR, upraviteljem mreže i proizvodnom industrijom, posebno kako bi se omogućilo da Komisija prema potrebi izmjenjuje ovu Uredbu. Upravitelj uvođenja treba uzeti u obzir utjecaj na nacionalne i zajedničke obrambene sposobnosti, u skladu s člankom 9. stavkom 7. točkom (c) Provedbene uredbe (EU) br. 409/2013. Koordinacija s vojskom u Zajedničkom pilot-projektu ostaje prioritet u skladu s općom izjavom država članica o vojnim pitanjima povezanima s jedinstvenim europskim nebom (4). Prema toj izjavi, države članice trebale bi posebno unaprijediti civilno-vojnu suradnju i, ako i u mjeri u kojoj to sve dotične države članice smatraju potrebnim, olakšati suradnju između njihovih oružanih snaga u pogledu svih pitanja u vezi s upravljanjem zračnim prometom.
(19)
U skladu s člankom 1. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 549/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (5), primjenom ove Uredbe ne dovodi se u pitanje suverenitet država članica nad njihovim zračnim prostorom ni zahtjeve država članica u pogledu javnog reda, javne sigurnosti i pitanja obrane. Ova se Uredba ne odnosi na vojne operacije i obuku.
(20)
Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za jedinstveno nebo,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Predmet i područje primjene
1. Ovom se Uredbom uspostavlja prvi zajednički projekt, dalje u tekstu: „Zajednički pilot-projekt”. Zajedničkim pilot-projektom utvrđuje se prvi skup funkcija ATM-a koje treba uvesti pravodobno, koordinirano i sinkronizirano kako bi se ostvarile bitne operativne promjene koje proizlaze iz Europskog glavnog plana ATM-a.
2. Ova se Uredba primjenjuje na Europsku mrežu za upravljanje zračnim prometom (EATMN) i sustave za pružanje usluga u zračnoj plovidbi koji su navedeni u Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 552/2004. Primjenjuje se na dionike navedene u Prilogu ovoj Uredbi.
Članak 2.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se definicije utvrđene u članku 2. Uredbe (EZ) br. 549/2004 te članku 2. Provedbene Uredbe (EU) br. 409/2013.
Osim toga, primjenjuju se sljedeće definicije:
(1)
„zračna luka - zajedničko odlučivanje (A-CDM)” znači postupak kojim se odluke povezane s protokom zračnog prometa i upravljanjem kapacitetima (u daljnjem tekstu: „ATFCM”) u zračnim lukama donose na temelju interakcije između operativnih dionika i drugih aktera koji su uključeni u ATFCM; cilj tog postupka je smanjivanje kašnjenja, poboljšavanje predvidljivosti događaja i optimizacija korištenja resursa;
(2)
„plan operacija u zračnoj luci (AOP)” znači jedinstveni, zajednički i usuglašen mobilni plan koji je dostupan svim dionicima zračne luke, a cilj plana je osiguravanje zajedničke svijesti o situaciji i uspostavljanje temelja na kojem dionici mogu donositi odluke povezane s optimizacijom procesa;
(3)
„plan mrežnih operacija (NOP)” znači plan, uključujući i pomoćne alate, za čiji je razvoj zadužen upravitelj mreže u suradnji s operativnim dionicima u cilju organiziranja kratkoročnih i srednjoročnih operativnih aktivnosti u skladu s vodećim načelima Strateškog plana za mrežu. Dio plana mrežnih operacija koji se tiče europske mreže ruta uključuje plan poboljšanja europske mreže ruta;
(4)
„primjena funkcije ATM-a” znači da je dotična funkcija ATM-a puštena u rad i u potpunosti se koristi u svakodnevnim operacijama;
(5)
„ciljni datum uvođenja” znači datum do kojeg faza uvođenja dotične funkcije ATM-a mora biti završena te je funkcija u operativnoj uporabi u potpunosti.
Članak 3.
Funkcije ATM-a i njihovo uvođenje
1. Zajedničkim pilot-projektom obuhvaćene su sljedeće funkcije ATM-a:
(a)
prošireno upravljanje dolascima i navigacija temeljena na performansama u vrlo prometnim završnim kontroliranim oblastima;
(b)
integracija zračnih luka i protok;
(c)
fleksibilno upravljanje zračnim prostorom i slobodne rute;
(d)
zajedničko upravljanje mrežom;
(e)
početno upravljanje informacijama iz cijelog sustava;
(f)
početna razmjena informacija o putanjama.
Te su funkcije ATM-a opisane u Prilogu.
2. Upravitelj mreže i operativni dionici koji su navedeni u Prilogu moraju uvesti funkcije ATM-a navedene u stavku 1. i provesti s time povezane operativne postupke kojima se omogućuje njihov nesmetan rad u skladu s Prilogom i Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 409/2013. Vojni operativni dionici moraju te funkcije ATM-a uvoditi samo u mjeri u kojoj je to potrebno radi usklađivanja s Uredbom (EZ) br. 552/2004, točkom 4. dijela A Priloga II.
Članak 4.
Referentni i popratni materijal
Komisija će na svojoj internetskoj stranici objaviti sljedeće referentne i popratne materijale za uvođenje funkcija ATM-a iz članka 3. stavka 1.:
(a)
indikativni popis popratnih materijala za fazu standardizacije i proizvodnje, za koji je zaduženo zajedničko poduzeće SESAR, uključujući i rokove;
(b)
indikativni plan na temu potreba za standardizacijom i regulacijom, uključujući upućivanja na provedbena pravila i specifikacije Zajednice izrađene u skladu s člankom 3. i člankom 4. Uredbe (EZ) br. 552/2004 te s time povezane rokove;
(c)
globalnu analizu troškova i koristi na temelju koje se očekuje potpora dionikâ Zajedničkog pilot-projekta.
Članak 5.
Praćenje
Praćenje od strane Komisije iz članka 6. Provedbene uredbe (EU) br. 409/2013 provodi se posebno uporabom sljedećih instrumenata za planiranje i izvješćivanje:
(a)
mehanizama za planiranje i izvješćivanje o provedbi u okviru Europskog glavnog plana ATM-a;
(b)
strateškog plana mreže i plana mrežnih operacija;
(c)
planova performansi, posebno putem informacija navedenih u točki (c) članka 11. stavka 3., članku 11. stavku 5. i točki 2. Priloga II. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 390/2013 (6);
(d)
tablicâ za izvješćivanje o troškovima u zračnoj plovidbi, posebno uz uporabu podataka iz retka 3.8. tablice br. 1 i točke 2.(m) Priloga II. te redaka 2.1. do 2.4. tablice br. 3 Priloga VII. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 391/2013 (7);
(e)
praćenja provedbenih projekata koji se navode u članku 10. Provedbene uredbe (EU) br. 409/2013, a nadzor provodi upravitelj uvođenja;
(f)
mehanizama za planiranje i provedbu funkcionalnih blokova zračnog prostora;
(g)
mehanizama za planiranje i izvješćivanje o provedbi kad je riječ o standardizaciji.
Članak 6.
Preispitivanje
Komisija mora preispitivati ovu Uredbu u kontekstu: informacija i savjeta koje dobiva od upravitelja uvođenja u skladu s člankom 9. stavkom 2. točkom (e) nakon što je uspostavljena koordinacija i provedena savjetovanja u skladu s člankom 9. Provedbene uredbe (EU) br. 409/2013; informacija koje dobiva praćenjem kako je navedeno u članku 5.; te napretka tehnologije za ATM, a rezultati preispitivanja iznose se pred Odbor za jedinstveno nebo.
Preispitivanje se posebno odnosi na sljedeće aspekte:
(a)
napredak u uvođenju funkcija ATM-a iz članka 3. stavka 1.;
(b)
korištenje postojećih poticaja za provedbu Zajedničkog pilot-projekta i mogućnosti novih poticaja;
(c)
doprinos Zajedničkog pilot-projekta postizanju ciljeva performansi i provedbi fleksibilnog korištenja zračnog prostora;
(d)
stvarne troškove i koristi od uvođenja funkcija ATM-a iz članka 3. stavka 1., uključujući i predviđanje svih lokalnih ili regionalnih štetnih učinaka za svaku pojedinačnu kategoriju operativnih dionika;
(e)
potrebu za prilagođavanjem Zajedničkog pilot-projekta, posebno njegova kadrovskog i prostornog područja primjene te rokova za uvođenje koji su navedeni u Prilogu;
(f)
napredak u razvoju referentnih i popratnih materijala navedenih u članku 4.
Komisija mora započeti prvo preispitivanje najkasnije 18 mjeseci od odobravanja programa uvođenja.
Članak 7.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 27. lipnja 2014.