KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 702/2014
af 25. juni 2014
om forenelighed med det indre marked efter artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde af visse kategorier af støtte i landbrugs- og skovbrugssektoren og i landdistrikter
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 4,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 994/98 af 7. maj 1998 om anvendelse af artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på visse former for horisontal statsstøtte (1), særlig artikel 1, stk. 1, litra a) og b,
efter offentliggørelse af udkast til denne forordning, jf. artikel 6 og artikel 8, stk. 2, i forordning (EF) nr. 994/98,
efter høring af Det Rådgivende Udvalg for Statsstøtte, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Statslig finansiering, som opfylder kriterierne i traktatens artikel 107, stk. 1, udgør statsstøtte og skal anmeldes til Kommissionen i henhold til traktatens artikel 108, stk. 3. I medfør af traktatens artikel 109 kan Rådet imidlertid bestemme, at visse former for støtte er fritaget for denne anmeldelsespligt. I henhold til traktatens artikel 108, stk. 4, kan Kommissionen vedtage forordninger vedrørende disse former for støtte. Forordning (EF) nr. 994/98 giver Kommissionen bemyndigelse til efter traktatens artikel 109 at erklære, at visse kategorier af støtte kan fritages for anmeldelseskravet i traktatens artikel 108, stk. 3. Kommissionen har med hjemmel i denne forordning vedtaget Kommissionens forordning (EF) nr. 1857/2006 (2), som finder anvendelse indtil den 30. juni 2014.
(2)
Den 22. juli 2013 blev forordning (EF) nr. 994/98 ændret ved Rådets forordning (EU) nr. 733/2013 (3) for at give Kommissionen bemyndigelse til at udvide gruppefritagelsen til nye kategorier af støtte, for hvilke der kan opstilles klare forenelighedskriterier. Disse nye kategorier bør omfatte støtte til bevarelse af kultur- og naturarv, støtte til at råde bod på skader forårsaget af naturkatastrofer og støtte til skovbrug, som på visse betingelser kan fritages fra anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3.
(3)
Det følger af traktatens artikel 42, at konkurrencereglerne kun finder anvendelse på produktionen af og handelen med landbrugsvarer i det omfang, Europa-Parlamentet og Rådet beslutter dette. I henhold til artikel 211, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 (4) finder statsstøttereglerne med visse nærmere definerede undtagelser anvendelse på støtte til produktion af og handel med landbrugsprodukter. Derimod finder statsstøttereglerne ikke anvendelse på hverken de betalinger, medlemsstaterne foretager i forbindelse med foranstaltninger iværksat i henhold til nævnte forordning, som helt eller delvis finansieres af EU, eller på foranstaltninger efter forordningens artikel 213-218. De finder heller ikke anvendelse på betalinger foretaget af medlemsstaterne i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 (5) eller på supplerende national finansiering efter traktatens artikel 42. Disse betalinger, der har til formål at tilvejebringe supplerende national finansiering inden for rammerne af traktatens artikel 42, skal opfylde kriterierne i forordning (EU) nr. 1305/2013 for at kunne godkendes af Kommissionen som en del af en given medlemsstats landdistriktsprogram. Både den del, der medfinansieres af Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), og supplerende national finansiering af foranstaltninger, der ikke falder ind under traktatens artikel 42, er underlagt statsstøttereglerne.
(4)
Da en støttes økonomiske virkninger ikke afhænger af, om den delvis finansieres af EU eller udelukkende finansieres af en medlemsstat, bør der være overensstemmelse og sammenhæng mellem Kommissionens statsstøttepolitik og den støtte, der ydes inden for rammerne af EU's egen fælles landbrugspolitik og landdistriktspolitik.
(5)
Denne forordnings anvendelsesområde bør derfor afstemmes med forordning (EU) nr. 1305/2013, især hvad angår støtte til skovbrugssektoren og støtte til mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder (SMV) i landdistrikter. Denne forordning bør kun finde anvendelse på foranstaltninger i skovbrugssektoren og foranstaltninger til fordel for SMV i landdistrikter, som ikke falder ind under traktatens artikel 42, for så vidt disse foranstaltninger indgår i landdistriktsprogrammerne og medfinansieres af ELFUL. Denne forordning bør derimod ikke finde anvendelse på støtte til virksomheder i landdistrikter til aktiviteter, der ikke falder ind under traktatens artikel 42, eller støtte til skovbrugssektoren, hvis der ikke er nogen direkte forbindelse til landdistriktsprogrammerne og ingen medfinansiering fra ELFUL. Til videnoverførsel og informationsaktioner i skovbrugssektoren og til konsulentbistand i skovbrugssektoren bør det dog være muligt at yde støtte uden for rammerne af landdistriktsprogrammer, som udelukkende finansieres af medlemsstaterne, forudsat at den opfylder forenelighedsbetingelserne i denne forordning.
(6)
Medlemsstaterne bør kunne benytte en forenklet procedure, når de skal indhente statsstøttegodkendelse for både den samfinansierede del og den supplerende finansiering af deres nationale landdistriktsprogrammer i overensstemmelse med artikel 81, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1305/2013. Denne støtte bør derfor være fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, når den opfylder de relevante forenelighedskriterier i denne forordning.
(7)
Med sin meddelelse af 8. maj 2012 til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om modernisering af EU's statsstøttepolitik (6) indledte Kommissionen en generel revision af statsstøttereglerne. Denne moderniserings hovedmål er: i) at fremme bæredygtig, intelligent og inklusiv vækst på et konkurrencedygtigt indre marked og samtidig bidrage til medlemsstaternes indsats for at opnå en mere effektiv udnyttelse af de offentlige finanser, ii) at koncentrere Kommissionens forudgående kontrol om de sager, som har størst indvirkning på det indre marked, og samtidig styrke samarbejdet mellem medlemsstaterne om håndhævelsen af statsstøttereglerne og iii) at gøre reglerne mere ensartede og fremme en hurtigere og mere solid beslutningstagning på et mere oplyst grundlag, baseret på en klar økonomisk begrundelse, en fælles tilgang og entydige forpligtelser.
(8)
Denne forordning tager sigte på en bedre prioritering af regelhåndhævelsesindsatsen og en forenkling af reglerne og skal føre til øget gennemsigtighed, effektiv evaluering og kontrol med statsstøttereglernes overholdelse på nationalt plan og på EU-plan og samtidig bevare Kommissionens og medlemsstaternes institutionelle kompetencer. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for nå disse mål.
(9)
Kommissionen har i talrige sager anvendt traktatens artikel 107 og 108 på virksomheder, der er aktive inden for produktion, forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter, specielt inden for rammerne af forordning (EF) nr. 1857/2006, Kommissionens forordning (EF) nr. 800/2008 (7) og EF-rammebestemmelserne for statsstøtte til landbrug og skovbrug for 2007-2013 (8). Den har herigennem opnået betydelige erfaringer på dette område. Kommissionens erfaringer har på den ene side gjort det muligt bedre at definere, på hvilke betingelser visse støttekategorier kan anses for at være forenelige med det indre marked, og at udvide gruppefritagelsernes anvendelsesområde, men på den anden side også gjort det klart, at det er nødvendigt at øge gennemsigtigheden og overvågningen og sikre en retvisende vurdering af omfattende ordninger og deres virkninger for konkurrencen på det indre marked.
(10)
De generelle betingelser for anvendelsen af denne forordning bør fastsættes på grundlag af en række fælles principper, som sikrer, at støtten tjener et formål af fælles interesse, har en klar tilskyndelsesvirkning, er hensigtsmæssig og står i et rimeligt forhold til målet, ydes under fuld gennemsigtighed og er genstand for kontrol og regelmæssig vurdering og ikke påvirker samhandelsvilkårene på en måde, der skader den fælles interesse.
(11)
Støtte, der opfylder alle betingelserne i denne forordning, såvel de generelle betingelser som de betingelser, der er specifikke for de relevante støttekategorier, bør være fritaget for anmeldelseskravet i traktatens artikel 108, stk. 3. For at sikre et effektivt tilsyn og forenkle administrationen uden derved at svække Kommissionens kontrol bør der ved fritaget støtte (støtteordninger og individuel støtte) udtrykkeligt henvises til denne forordning.
(12)
Statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1, der ikke er omfattet af denne forordning, er fortsat anmeldelsespligtig efter traktatens artikel 108, stk. 3. Denne forordning berører ikke medlemsstaternes mulighed for at anmelde støtte til formål, der svarer til de i denne forordning omhandlede formål.
(13)
På grund af omfattende ordningers potentielt større indvirkning på samhandel og konkurrence bør ordninger med et gennemsnitligt årligt statsstøttebudget, der overstiger en tærskel, som fastsættes med udgangspunkt i en absolut værdi, i princippet underkastes en evaluering. Denne evaluering bør tage sigte på at kontrollere, om de antagelser og betingelser, der lå til grund for ordningens forenelighed, er opfyldt, og om ordningen fungerer effektivt i forhold til dens generelle og specifikke mål og indikatorer, og belyse ordningens virkninger for konkurrencen og samhandelen. For at sikre lige behandling bør denne evaluering gennemføres på grundlag af en af Kommissionen godkendt evalueringsplan. En sådan plan bør normalt udfærdiges, når ordningen udformes, og være godkendt, før ordningen træder i kraft, men det er ikke muligt i alle tilfælde. For at undgå forsinkelser i deres ikrafttræden bør denne forordning finde anvendelse på sådanne ordninger i en periode på højst seks måneder. Kommissionen kan efter at have godkendt evalueringsplanen beslutte at forlænge denne periode. Med henblik herpå bør evalueringsplanen anmeldes til Kommissionen senest 20 arbejdsdage efter ordningens ikrafttræden. Kommissionen kan også undtagelsesvist beslutte, at en evaluering på grund af sagens særlige forhold ikke er nødvendig. Kommissionen bør modtage de oplysninger fra medlemsstaten, som er nødvendige for vurderingen af evalueringsplanen og sætter den i stand til uden unødig forsinkelse at anmode om yderligere oplysninger, så medlemsstaten kan indsende manglende oplysninger, som Kommissionen måtte have brug for til at træffe en afgørelse. Da denne procedure er ny, vil Kommissionen i et særskilt dokument give detaljeret vejledning om den procedure, der finder anvendelse i seksmånedersperioden, hvor evalueringsplanen er under godkendelse, og om de skemaer, der skal benyttes i forbindelse med indsendelse af evalueringsplanen. Ændringer af ordninger, der er underlagt krav om evaluering, med undtagelse af ændringer, som ikke kan påvirke støtteordningens forenelighed efter denne forordning eller ikke i væsentlig grad kan påvirke indholdet af den godkendte evalueringsplan, bør vurderes under hensyntagen til udfaldet af en sådan evaluering og bør udelukkes fra denne forordnings anvendelsesområde. Ændringer af rent formel eller administrativ karakter og ændringer, der gennemføres inden for rammerne af EU-samfinansierede foranstaltninger, bør i princippet ikke betragtes som værende af væsentlig betydning for indholdet af den godkendte evalueringsplan.
(14)
Denne forordning bør ikke finde anvendelse på støtte, der er betinget af, at der anvendes indenlandske produkter frem for importerede eller på støtte til eksportrelaterede aktiviteter. Den bør navnlig ikke gælde for støtte til finansiering af etablering og drift af distributionsnet i en anden medlemsstat eller et tredjeland. Støtte til omkostninger ved deltagelse i messer eller udgifter til undersøgelser eller konsulenttjenester, der er nødvendige for at lancere et nyt eller eksisterende produkt på et nyt marked i en anden medlemsstat eller et tredjeland, bør normalt ikke betragtes som støtte til eksportrelaterede aktiviteter.
(15)
Kommissionen skal sikre, at godkendt støtte ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. Derfor bør denne forordning ikke omfatte støtte til en støttemodtager, der ikke har efterkommet et påbud om tilbagebetaling af støtte, som Kommissionen ved en tidligere afgørelse eller beslutning har erklæret ulovlig og uforenelig med det indre marked, med mindre der er tale om støtte til at råde bod på skader forårsaget af visse naturkatastrofer.
(16)
Støtte til kriseramte virksomheder bør udelukkes fra denne forordnings anvendelsesområde, idet en sådan støtte bør vurderes i henhold til rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (9) i den senest gældende udgave for at undgå omgåelse af disse bestemmelser, undtagen under visse omstændigheder, hvor der er tale om støtte, der i overensstemmelse med denne forordning ydes til kompensation for skader forårsaget af naturkatastrofer, ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med naturkatastrofer, dyresygdomme eller skadedyrangreb på planter eller støtte til genopretning af skader på skove som følge af brande, naturkatastrofer, ugunstige vejrforhold, dyresygdomme, skadedyrangreb, katastrofebegivenheder og klimaforandringsrelaterede begivenheder. Af folkesundhedshensyn og i betragtning af, at der er tale om en nødsituation, bør der ved støtte til bekæmpelse af dyresygdomme og støtte til destruktion og bortskaffelse af døde dyr under visse omstændigheder ikke sondres mellem støttemodtagende virksomheder på basis af deres økonomiske situation. Af hensyn til retssikkerheden bør der opstilles klare kriterier, som ikke forudsætter en vurdering af alle enkelthederne ved en virksomheds situation for at afgøre, om den i relation til denne forordning skal anses for at være kriseramt.
(17)
Hvis en statsstøtteforanstaltning eller de vilkår, der er knyttet til den, herunder finansieringsmåden, hvis den udgør en integrerende del af den, uundgåeligt vil føre til en overtrædelse af EU-retten, kan støtten ikke erklæres forenelig med det indre marked. Denne forordning bør derfor ikke finde anvendelse på uadskillelige overtrædelser af EU-lovgivningen.
(18)
Håndhævelsen af statsstøttereglerne afhænger i høj grad af medlemsstaternes samarbejde. Derfor bør medlemsstaterne træffe alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at denne forordning overholdes, herunder også med hensyn til individuelle støtteforanstaltninger, der er omfattet af gruppefritagede ordninger.
(19)
På grund af den større risiko for påvirkning af samhandelen, de er forbundet med, bør store støttebeløb anmeldes til og vurderes af Kommissionen, hvad enten de ydes individuelt eller kumulativt. For visse kategorier af investeringsstøtte, der er omfattet af denne forordning, bør der derfor fastsættes tærskler i form af maksimale støttebeløb på et niveau, som tager hensyn til den pågældende kategori af støtte og dens sandsynlige virkninger for samhandelsvilkårene. Enhver støtte, der ydes over disse tærskler, bør fortsat være anmeldelsespligtig efter traktatens artikel 108, stk. 3. De tærskler, der fastsættes i denne forordning, bør ikke kunne omgås ved en kunstig opsplitning af støtteordninger eller støtteprojekter, f.eks. ved at opsplitte dem i flere støtteordninger eller støtteprojekter med nogenlunde samme karakteristika, formål eller støttemodtagere. Andre former for støtte bør ikke anses for at være forbundet med en stor risiko for påvirkning af samhandelsvilkårene, for så vidt forenelighedsbetingelserne er opfyldt og de i forordningen fastsatte maksimale støtteintensiteter eller støttebeløb ikke er overskredet.
(20)
Af hensyn til gennemsigtigheden og for at sikre ligebehandling og effektiv kontrol, bør denne forordning kun finde anvendelse på støtte, hvis bruttosubventionsækvivalent kan forudberegnes præcist, uden at det er nødvendigt at foretage en risikovurdering (gennemsigtig støtte).
(21)
I denne forordning bør det fastsættes, på hvilke betingelser visse specifikke støtteinstrumenter såsom lån, garantier, skatteforanstaltninger og især tilbagebetalingspligtige forskud kan betragtes som gennemsigtige. Støtte indeholdt i garantier bør anses for at være gennemsigtig, når bruttosubventionsækvivalenten er blevet beregnet på basis af de minimumspræmier, der gælder for den pågældende virksomhedstype. For SMV'er fremgår det f.eks. af Kommissionens meddelelse om anvendelsen af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte i form af garantier (10), hvor stor den årlige garantipræmie skal være, for at en statsgaranti ikke anses for at udgøre statsstøtte. Den bør også betragtes som gennemsigtig, hvis den metodik, der anvendes til at beregne statsgarantiens støtteintensitet, er blevet anmeldt til og godkendt af Kommissionen i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om anvendelsen af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte i form af garantier. Støtte indeholdt i risikofinansieringsforanstaltninger og kapitalindskud bør i relation til denne forordning ikke betragtes som gennemsigtig støtte.
(22)
Støtte, der ellers ville falde ind under denne forordning, men som ikke er gennemsigtig, skal altid anmeldes til Kommissionen. Kommissionen vil navnlig vurdere anmeldelser af ikkegennemsigtig støtte på grundlag af kriterierne i EU-retningslinjerne for statsstøtte i landbrugs- og skovbrugssektoren og i landdistrikter for 2014-2020 (11) eller andre relevante retningslinjer, rammebestemmelser eller meddelelser.
(23)
For at sikre, at støtten er nødvendig og fungerer som tilskyndelse til at videreudvikle aktiviteter eller projekter, bør denne forordning ikke finde anvendelse på støtte til aktiviteter eller projekter, som støttemodtageren under alle omstændigheder ville iværksætte også uden støtten. Der bør ikke kunne ydes støtte med tilbagevirkende kraft til aktiviteter eller projekter, som støttemodtageren allerede har gennemført. Støtte bør kun efter denne forordning være fritaget for anmeldelseskravet i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis arbejdet med det projekt eller den aktivitet, hvortil der ydes støtte, først påbegyndes, efter at modtageren har indgivet en skriftlig ansøgning om støtten.
(24)
I forbindelse med enhver ad hoc-støtte, der er omfattet af denne forordning, og som ydes til en stor virksomhed, bør medlemsstaten ud over at efterprøve, om de betingelser angående tilskyndelsesvirkning, der gælder for SMV'er, er opfyldt, også sikre sig, at støttemodtageren i et internt dokument har analyseret mulighederne for at gennemføre det pågældende projekt eller den pågældende aktivitet med og uden støtte. Medlemsstaten bør kontrollere, at det af dette interne dokument fremgår, at der sker en væsentlig forøgelse af projektets eller aktivitetens størrelse eller omfang, en væsentlig forøgelse af det samlede beløb, støttemodtageren afsætter til det projekt eller den aktivitet, støtten ydes til, eller en væsentligt hurtigere gennemførelse af det pågældende projekt eller den pågældende aktivitet. Det bør desuden være muligt at godtgøre en tilskyndelsesvirkning på basis af, at investeringsprojektet eller aktiviteten ikke ville være blevet gennemført som sådant i det pågældende landdistrikt uden støtten.
(25)
Automatiske støtteordninger i form af skattefordele bør fortsat være underlagt en særlig betingelse med hensyn til tilskyndelsesvirkning, da den støtte, der følger af sådanne støtteordninger, ydes inden for rammerne af procedurer, der er forskellige fra dem, der gælder for andre kategorier af støtte. Denne særlige betingelse består i, at disse støtteordninger skal være vedtaget, før arbejdet med det projekt eller den aktivitet, hvortil der ydes støtte, påbegyndes. Denne betingelse finder imidlertid ikke anvendelse på efterfølgerordninger på skatteområdet, såfremt den relevante aktivitet allerede var omfattet af de foregående skattefordelsordninger. Ved vurderingen af sådanne støtteordningers tilskyndelsesvirkning er det det tidspunkt, hvor den skattemæssige foranstaltning første gang blev indført i den oprindelige ordning, som derved blev erstattet af efterfølgerordningen, der er afgørende.
(26)
For støtte til jordfordeling, fremstødsaktiviteter i form af publikationer, der tager sigte på at udbrede kendskabet til landbrugsprodukter i en bredere offentlighed, støtte til kompensation for tab forårsaget af ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe, støtte til kompensation for udgifter til bekæmpelse af dyresygdomme og skadedyrangreb samt tab forårsaget af disse dyresygdomme eller skadedyrangreb, støtte til dækning af udgifterne ved bortskaffelse og destruktion af døde dyr, støtte til forskning og udvikling, støtte til kompensation for skader forårsaget af naturkatastrofer og støtte til investeringer i bevarelse af kultur- og naturarv på landbrugsbedriften, bør kravet om tilskyndelsesvirkning ikke finde anvendelse, eller en tilskyndelsesvirkning bør formodes at bestå, når de i denne forordning fastsatte særlige betingelser for disse kategorier er opfyldt.
(27)
For at sikre, at støtten er proportional, dvs. står i rimeligt forhold til målet, og er begrænset til det nødvendige beløb, bør de maksimale støttebeløb så vidt muligt være udtrykt i støtteintensitet i forhold til nærmere fastlagte støtteberettigede omkostninger. Hvor de maksimale støtteintensiteter ikke kan bestemmes, fordi de støtteberettigede omkostninger ikke kan fastslås, eller for at forenkle reglerne for små beløb, bør der fastsættes nominelle maksimumstøttebeløb for at sikre, at støtten er proportional. Støtteintensiteterne og de maksimale støttebeløb bør i lyset af Kommissionens erfaringer fastsættes på et niveau, der sikrer, at konkurrencebegrænsningerne i den støttede sektor begrænses mest muligt, og samtidig tilgodeser målet om at fremme udvikling af økonomisk aktivitet i støttemodtagende virksomheder i landbrugssektoren og i landdistrikter samt i skovbrugssektoren. Af hensyn til sammenhængen med EU-finansierede foranstaltninger til udvikling af landdistrikter bør lofterne harmoniseres med de lofter, der er fastsat i forordning (EU) nr. 1305/2013, i det omfang hvor det stemmer overens med statsstøtteprincipperne.
(28)
Ved beregningen af støtteintensiteten bør der alene medtages støtteberettigede omkostninger. Denne forordning bør ikke kunne føre til fritagelse af støtte, der overstiger den relevante støtteintensitet, fordi der er medtaget omkostninger, der ikke er støtteberettigede. Fastlæggelsen af de støtteberettigede omkostninger skal understøttes af klar, detaljeret og ajourført dokumentation. Alle de tal, der lægges til grund, bør være tallene før ethvert fradrag af skatter og afgifter. Støtte, der udbetales i flere rater, tilbagediskonteres til værdien på den dato, hvor støtten blev tildelt. De støtteberettigede omkostninger bør ligeledes tilbagediskonteres til deres værdi på den dato, hvor støtten blev ydet. Den rentesats, der skal anvendes til tilbagediskonteringsformål og til beregning af støttebeløbet ved støtte, der ikke ydes som tilskud, bør være henholdsvis den kalkulationsrente og den referencesats, som gælder på støttetidspunktet som fastsat i Kommissionens meddelelse om revision af metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten (12). Hvis støtten ydes som andet end tilskud, bør støttebeløbet udtrykkes i bruttosubventionsækvivalent. I tilfælde, hvor støtten ydes i form af skattefordele, skal tilbagediskonteringen af støttetrancher tage udgangspunkt i kalkulationsrenten på de forskellige tidspunkter, hvor skattefordelene får virkning. Brugen af tilbagebetalingspligtige forskud bør fremmes, idet disse risikodelingsinstrumenter er indrettet således, at de er stærkt befordrende for støttens tilskyndelsesvirkning. Det bør derfor fastsættes, at hvis der ydes støtte i form af tilbagebetalingspligtige forskud, vil de støtteintensiteter, der gælder i henhold til denne forordning, kunne forhøjes.
(29)
For skattefordele i relation til fremtidig skat kendes den relevante diskonteringssats og støttetranchernes præcise størrelse ikke nødvendigvis i forvejen. I sådanne tilfælde bør medlemsstaten på forhånd fastsætte et loft over støttens tilbagediskonterede værdi under overholdelse af den gældende støtteintensitet. Når støttetranchens størrelse på et givet tidspunkt kendes, kan tilbagediskonteringen så finde sted med udgangspunkt i den på det pågældende tidspunkt gældende diskonteringssats. Den tilbagediskonterede værdi af hver støttetranche bør trækkes fra det samlede beløbsloft.
(30)
Ved vurderingen af, om de individuelle anmeldelsestærskler og de maksimale støtteintensiteter og støttebeløb, der er fastsat i denne forordning, er overholdt, er det den samlede statsstøtte til den pågældende aktivitet eller det pågældende projekt, der bør lægges til grund. Desuden bør denne forordning præcisere, under hvilke omstændigheder forskellige kategorier af støtte kan kumuleres. Støtte, der er fritaget for anmeldelsespligten ved denne forordning, kan kumuleres med enhver anden forenelig støtte, der er fritaget i henhold til en anden forordning eller godkendt af Kommissionen, så længe disse foranstaltninger vedrører forskellige identificerbare støtteberettigede omkostninger. Når der fra forskellige kilder ydes støtte til de samme - helt eller delvist overlappende - identificerbare støtteberettigede omkostninger, bør kumulering tillades op til den højeste støtteintensitet eller det højeste støttebeløb, der i henhold til denne forordning kan finde anvendelse på den relevante støtte. Denne forordning bør også fastsætte særlige regler om kumulation af støtte med og uden identificerbare støtteberettigede omkostninger og for kumulation med de minimis-støtte. Det er ofte tilfældet med de minimis-støtte, at den ikke ydes til eller ikke kan henregnes til specifikke identificerbare støtteberettigede omkostninger. Hvor det er tilfældet, bør det være muligt at kumulere de minimis-støtte med statsstøtte, der er fritaget efter denne forordning. Er der derimod ydet de minimis-støtte til de samme identificerbare støtteberettigede omkostninger som den statsstøtte, der er fritaget efter denne forordning, kumulation kun tillades op til den maksimale støtteintensitet, der er fastsat i denne forordnings kapitel III.
(31)
EU-finansiering, som forvaltes centralt af EU-institutioner, EU-agenturer, EU-kontorer, EU-fællesforetagender eller andre EU-organer, og som ikke direkte eller indirekte er underlagt medlemsstatens kontrol, udgør ikke statsstøtte. Hvis en sådan EU-finansiering kombineres med statsstøtte, bør kun sidstnævnte tages i betragtning ved vurderingen af, hvorvidt anmeldelsestærskler og maksimale støtteintensiteter eller maksimale støttebeløb er overholdt, forudsat at den samlede offentlige finansiering af de samme støtteberettigede omkostninger ikke overstiger de mest gunstige finansieringssatser, der er fastsat i de relevante bestemmelser i EU-lovgivningen.
(32)
Da statsstøtte omfattet af traktatens artikel 107, stk. 1, i princippet er forbudt, er det vigtigt, at enhver har mulighed for at kontrollere, om en støtte er ydet i overensstemmelse med de gældende bestemmelser. Gennemsigtighed omkring statsstøtte har afgørende betydning for en korrekt anvendelse af traktatens bestemmelser, og gennemsigtighed fører desuden til bedre overholdelse af reglerne og større ansvarlighed, muliggør peer review og medfører i sidste ende en mere effektiv anvendelse af offentlige midler. For at sikre gennemsigtighed bør det kræves, at medlemsstaterne etablerer centrale statsstøttewebsteder på regionalt eller nationalt plan med kortfattede oplysninger om hver enkelt støtteforanstaltning, der er fritaget efter denne forordning. Dette bør være en betingelse for den enkelte støtteforanstaltnings forenelighed med det indre marked. I overensstemmelse med standardpraksis ved offentliggørelse af oplysninger i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/37/EU (13) bør der benyttes et standardformat, som giver let adgang til søgning, downloading og offentliggørelse af oplysninger på internettet. Der bør offentliggøres links til alle medlemsstaternes statsstøttewebsteder på Kommissionens websted. I henhold til artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 994/98, som ændret ved forordning (EU) nr. 733/2013, bør der på Kommissionens websted offentliggøres kortfattede oplysninger om hver enkelt støtteforanstaltning, der er fritaget efter denne forordning.
(33)
For offentliggørelse af oplysninger om individuelle støttetildelinger bør der på basis af støttens størrelse fastsættes tærskler for, hvornår sådanne oplysninger i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet bør kræves offentliggjort. På grundlag af en vurdering af de investeringsstøtteordninger inden for den primære landbrugssektor, der ifølge den årlige indberetning for 2013 havde de højeste årlige statsstøtteudgifter, og som kan anses for at have større fordrejende virkninger end de andre kategorier af støtte, har Kommissionen beregnet et gennemsnitligt støttebeløb pr. modtager på 59 596 EUR. For at mindske de administrative byrder for medlemsstaterne vil det derfor være hensigtsmæssigt at sætte tærsklen for offentliggørelse af oplysninger om tildelinger af individuel støtte til primære landbrugsproducenter til 60 000 EUR. Under hensyntagen til, at forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter har meget til fælles med forarbejdning og afsætning af industriprodukter bør tærsklen for krav om offentliggørelse af oplysninger om individuelle støttetildelinger til modtagere i disse delsektorer såvel som til skovbrugssektoren og aktiviteter, der ikke falder ind under traktatens artikel 42, afpasses efter den tærskel, der er fastsat i Kommissionens forordning (EU) nr. 651/2014 (14).
(34)
For at sikre en effektiv overvågning bør der i overensstemmelse med artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 994/98 indføres en standardformular, som medlemsstaterne bør benytte til at indsende kortfattede oplysninger til Kommissionen, når de efter nærværende forordning yder støtte inden for rammerne af en støtteordning eller individuel støtte uden for rammerne af en støtteordning. Desuden bør der i overensstemmelse med artikel 5 i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 (15) og med artikel 3, stk. 4, i forordning (EF) nr. 994/98 fastsættes bestemmelser om, at medlemsstaterne hvert år skal indsende en rapport til Kommissionen om støtte, der efter denne forordning er fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, herunder om opfyldelsen af særlige krav til visse støttekategorier.
(35)
Da den herfor nødvendige teknologi er tilstrækkeligt udbredt, bør de kortfattede oplysninger og den årlige rapport til Kommissionen indsendes via Kommissionens elektroniske systemer.
(36)
I overensstemmelse med artikel 3, stk. 3, i forordning (EF) nr. 994/98 bør der desuden fastsættes regler for de fortegnelser, medlemsstaterne skal opbevare om støtte, som ved denne forordning er fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, i lyset af den forældelsesfrist, der er fastsat i artikel 15 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 (16).
(37)
Med henblik på at styrke effektiviteten af de forenelighedsbetingelser, der fastsættes i denne forordning, bør Kommissionen kunne inddrage gruppefritagelsen for fremtidige støtteforanstaltninger, hvis disse krav ikke overholdes. Kommissionen bør kunne begrænse inddragelsen af gruppefritagelsen, så den kun inddrages for visse støttetyper, bestemte støttemodtagere eller foranstaltninger vedtaget af bestemte myndigheder, når det kun er for en begrænset gruppe af foranstaltningers eller for bestemte myndigheders vedkommende, at denne forordning ikke er overholdt. En sådan målrettet inddragelse af gruppefritagelsen bør være en rimelig og direkte følge af den konstaterede manglende overholdelse af denne forordning. Hvis forenelighedsbetingelserne i kapitel I og III ikke er overholdt, er den ydede støtte ikke omfattet af denne forordning og udgør derfor ulovlig støtte, som Kommissionen vil undersøge efter den relevante procedure i henhold til forordning (EF) nr. 659/1999. At gruppefritagelsen inddrages med hensyn til fremtidige støtteforanstaltninger, fordi kravene i kapitel II ikke er opfyldt, ændrer intet ved, at hidtidige foranstaltninger, som stemte overens med denne forordning, var gruppefritagede.
(38)
Under henvisning til traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), bør støtten ikke udelukkende medføre, at de driftsomkostninger, som støttemodtageren normalt selv skal afholde, nedbringes løbende eller med visse mellemrum, ligesom støtten bør stå i et rimeligt forhold til de problemer, der skal løses, for at sikre de samfundsøkonomiske fordele, der anses for at være i EU's interesse. Ensidige statsstøtteforanstaltninger, som blot har til formål at forbedre producenternes økonomiske situation, men som på ingen måde bidrager til sektorens udvikling, og navnlig støtte, som udelukkende ydes på grundlag af pris, mængde, produktionsenhed eller produktionsmiddelenhed, bør betragtes som driftsstøtte, der er uforenelig med det indre marked. Hvis den ydes i landbrugssektoren, vil en sådan støtte også ofte kunne forstyrre de fælles markedsordningers mekanismer. Denne forordnings anvendelsesområde bør derfor begrænses til bestemte former for støtte.
(39)
SMV'er spiller en afgørende rolle for jobskabelse og medvirker mere generelt til at skabe social stabilitet og en dynamisk økonomi. SMV'ernes udvikling kan imidlertid blive hæmmet af markedssvigt, som kan påføre dem en række typiske handicap. SMV'er har ofte vanskeligt ved at skaffe kapital eller lån på grund af visse finansmarkeders uvilje mod at løbe risici og den begrænsede sikkerhed, virksomhederne er i stand til at stille. Deres begrænsede ressourcer kan også begrænse deres adgang til information, især om ny teknologi og potentielle markeder. For at lette udviklingen af SMV'ers økonomiske aktiviteter bør denne forordning derfor fritage bestemte kategorier af støtte til SMV'er for anmeldelsespligten.
(40)
For at undgå forskelle, der kunne medføre konkurrencefordrejninger, og lette samordningen mellem EU-initiativer og medlemsstaternes initiativer vedrørende SMV'er, samt for at skabe administrativ klarhed og retssikkerhed, bør den definition af SMV, der gælder ved anvendelsen af denne forordning, baseres på definitionerne i Kommissionens henstilling 2003/361/EF (17).
(41)
For at sikre sammenhængen med landdistriktspolitikken og opnå en forenkling af reglerne på baggrund af Kommissionens hidtidige erfaringer med anvendelsen af forordning (EU) nr. 1857/2006 og forordning (EU) nr. 800/2008 er det hensigtsmæssigt, at forskellige kategorier af støtte til SMV, der beskæftiger sig med primær produktion, forarbejdning af landbrugsprodukter og afsætning af landbrugsprodukter fritages fra anmeldelseskravet i traktatens artikel 108, stk. 3.
(42)
Disse kategorier bør især omfatte investeringsstøtte, såsom støtte til investeringer i materielle eller immaterielle aktiver eller flytning af bedriftsbygninger, etablerings- og startstøtte, såsom støtte til unge landbrugere og små landbrug, støtte til producentgrupper samt til deltagelse i kvalitetsordninger, støtte til virksomhedsudvikling, såsom støtte til videnoverførsels- og informationstiltag, til konsulentbistand, til fremstødsaktiviteter og til vikarordninger, støtte til risiko- og krisestyring, såsom støtte til kompensation for skader forårsaget af ugunstige vejrforhold, der kan sidestille med naturkatastrofer, støtte til bekæmpelse af dyresygdomme og skadedyrangreb og støtte til forsikringspræmier samt støtte til husdyrsektoren, der tager sigte på virkeliggørelse af fælles, almene mål såsom bevarelse af den genetiske kvalitet og beskyttelse af dyrs og menneskers sundhed. Denne støtte bør tage særligt sigte på at fremme konkurrenceevnen og bæredygtigheden i hele landbrugssektoren.
(43)
Desuden bør støtte til SMV'er, der er aktive i landdistrikter, fritages for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, ved denne forordning. Af hensyn til sammenhængen mellem de foranstaltninger til udvikling af landdistrikter, som finansieres inden for rammerne af ELFUL, og foranstaltninger finansieret fra supplerende nationale kilder, bør reglerne i denne forordning i videst mulige omfang stemme overens med reglerne i forordning (EU) nr. 1305/2013 samt delegerede retsakter og gennemførelsesbestemmelser vedtaget i henhold til denne forordning.
(44)
Andre kategorier af støtte såsom støtte til forskning og udvikling i landbrugs- og skovbrugssektoren, støtte til kompensation for skader forårsaget af naturkatastrofer i landbrugssektoren, støtte til investeringer i bevarelse af kultur- og naturarv på landbrugsbedrifter og støtte i skovbrugssektoren både til SMV og store virksomheder bør også være fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3. Især hvad angår støtte i skovbrugssektoren, og for at sikre sammenhængen mellem landdistriktsforanstaltninger, der medfinansieres af ELFUL, og foranstaltninger, der finansieres med supplerende nationale midler eller foranstaltninger, som alene finansieres med statsstøtte, bør reglerne i denne forordning i videst mulige omfang stemme overens med reglerne i forordning (EU) nr. 1305/2013 samt delegerede retsakter og gennemførelsesbestemmelser hertil.
(45)
Støtte til SMV'er, der er aktive inden for primær landbrugsproduktion, forarbejdning af landbrugsprodukter og afsætning af landbrugsprodukter, støtte til forskning og udvikling, støtte i skovbrugssektoren og støtte til SMV i landdistrikter til aktiviteter, der ikke falder ind under traktatens artikel 42, vil desuden kunne fritages for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, efter Kommissionens forordning (EU) nr. 651/2014. Hvis medlemsstaterne finder det mere hensigtsmæssigt, kan de vælge i stedet at yde støtte, som falder ind under ovennævnte kategorier, efter reglerne i forordning (EU) nr. 651/2014. Til SMV'er, der er aktive inden for primær landbrugsproduktion, kan medlemsstaterne i særdeleshed vælge at yde regional driftsstøtte til kompensation for andre meromkostninger end transportomkostninger i områder i den yderste periferi, støtte til SMV til konsulentbistand, risikofinansieringsstøtte, støtte til forskning, udvikling og innovation, støtte til SMV, miljøstøtte, uddannelsesstøtte og støtte til dårligt stillede arbejdstagere efter reglerne i forordning (EU) nr. 651/2014. I denne forbindelse og med henblik på at klarlægge forholdet mellem nærværende forordning og forordning (EU) nr. 651/2014 bør opmærksomheden henledes på, at de to forordninger har forskellige mål, støttekategorier og støttebetingelser, selv om de kan tage sigte på samme type støttemodtagere.
(46)
For at forbedre økonomien i de SMV, der er aktive i landbrugssektoren, og gøre dem mere miljøvenlige og effektive, og med henblik på at tilvejebringe den infrastruktur, der er nødvendig for udvikling af landbrug, og fremme investeringer, der ikke giver noget afkast, men som er nødvendige for at nå miljømål, bør der kunne ydes støtte til investeringer i materielle eller immaterielle aktiver, som bidrager til disse mål. Disse investeringer skal stemme overens med EU-lovgivningen og den nationale miljølovgivning i den pågældende medlemsstat. Desuden bør støtte til investeringer, som i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/92/EU (18) kræver en miljøvurdering, være underlagt en betingelse om, at der er foretaget en sådan vurdering, og at der før datoen for den individuelle støttes ydelse er givet byggetilladelse til investeringsprojektet.
(47)
På grund af risikoen for, at målrettet investeringsstøtte i sektoren for primær landbrugsproduktion kan skabe konkurrencefordrejninger, bør investeringsstøtte, der ved denne forordning fritages for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, ikke være begrænset til bestemte landbrugsprodukter. Dette bør dog ikke være til hinder for, at en medlemsstat kan udelukke visse landbrugsprodukter fra en bestemt støtteforanstaltning, navnlig i tilfælde, hvor der ikke kan findes normale afsætningsmuligheder. Desuden bør støtte til bestemte typer investeringer per definition anses for ikke at opfylde betingelserne for at være fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, efter denne forordning.
(48)
For at sikre den rette balance mellem nødvendigheden af at mindske konkurrencefordrejninger mest muligt og målet om at fremme energi- og ressourceeffektivitet bør denne forordning for investeringer på landbrugsbedrifter med henblik på primær landbrugsproduktion åbne mulighed for at yde støtte til investeringer i produktion af biobrændstoffer eller energi på basis af vedvarende energikilder på bedriftsniveau, når denne produktion ikke overstiger bedriftens gennemsnitlige årlige forbrug af brændsel eller energi. I sådanne tilfælde bør støtte til biobrændstoffer kun være omfattet af denne forordning, for så vidt som den ydes til bæredygtige biobrændstoffer i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF (19).
(49)
For at fremme overgangen til produktion af mere avancerede former for biobrændstoffer i overensstemmelse med retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse og energi bør støtte til fødevarebaserede biobrændstoffer imidlertid udelukkes fra støtte efter denne forordning ved støtte til investeringer i forarbejdning af landbrugsprodukter.
(50)
For at tilskynde til og lette unge landbrugeres etablering og udvikling af små, potentielt levedygtige bedrifter bør støtte til virksomhedsetablering fritages for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3. For at sikre, at de nyiværksatte landbrugsaktiviteter er bæredygtige, bør støtten gøres betinget af, at der er fremlagt en forretningsplan. Støtte til virksomhedsetablering bør kun omfatte opstartsperioden og ikke blive til driftsstøtte.
(51)
For at forbedre konkurrencedygtighed, ressourceeffektivitet og miljøvenlighed, fremme en bæredygtig drift og forbedre de samlede resultater i SMV bør støtte til videnoverførsel, informationsforanstaltninger og konsulentbistand samt salgsfremstød fritages for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3.
(52)
For at sætte landbrugssektoren bedre i stand til at imødegå de udfordringer, øget konkurrence og konsolidering på efterfølgende markeder stiller dem overfor i relation til afsætning af landbrugsprodukter, også på lokale markeder, bør der tilskyndes til oprettelse af producentsammenslutninger. Etableringsstøtte til producentgrupper og producentsammenslutninger bør derfor fritages for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3. Der bør kun kunne ydes støtte til producentgrupper og -sammenslutninger, der opfylder betingelserne for at blive betragtet som SMV. For at sikre, at producentgruppen eller -sammenslutningen bliver et levedygtigt foretagende, bør medlemsstatens officielle anerkendelse af producentsammenslutningen være betinget af, at den kompetente myndighed har fået forelagt en forretningsplan. For at undgå ydelse af driftsstøtte og bevare støttens tilskyndelsesvirkning bør dens maksimale varighed begrænses til fem år.
(53)
For at forbedre de pågældende landbrugsprodukters afsætningsmuligheder og tilføre dem større merværdi er det desuden hensigtsmæssigt at tilskynde SMV til at deltage i EU- eller nationale kvalitetsordninger, og støtte til ny deltagelse i kvalitetsordninger bør derfor fritages fra anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3. Da det er på tidspunktet for indtræden i sådanne kvalitetsordninger og i de første år af deres deltagelse, at de yderligere omkostninger og forpligtelser, som SMV påføres som følge af deres deltagelse, ikke i fuldt omfang kan tjenes ind på markedet, bør direkte støtte til støttemodtagerne begrænses til nye deltagere og en varighed på højst fem år. Desuden bør der kunne ydes støtte i form af subsidierede tjenester til omkostningerne ved obligatoriske kontrolforanstaltninger i kvalitetsordninger og til omkostningerne ved markedsundersøgelser eller udarbejdelse af ansøgninger om anerkendelse af EU-kvalitetsordninger.
(54)
God risiko- og krisestyring har central betydning for en bæredygtig og konkurrencedygtig landbrugssektor. Den primære landbrugsproduktion er udsat for særlige natur-, vejr- og sundhedsrelaterede risici og kriser. Støtte til risiko- og krisestyring og støtte til den animalske sektor bør derfor kun ydes til SMV, der beskæftiger sig med primær landbrugsproduktion. Statsstøtte til kompensation for tab forårsaget af ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med naturkatastrofer, til bekæmpelse af dyresygdomme og skadedyrangreb og støtte til betaling af forsikringspræmier bør kun ydes for at hjælpe støttemodtagerne med at overvinde særlige vanskeligheder, som de påføres til trods for, at de har truffet enhver rimelig foranstaltning for at mindske risikoen herfor. Statsstøtte bør ikke bevirke, at støttemodtagerne forledes til at løbe unødige risici. SMV'er, der beskæftiger sig med primær landbrugsproduktion, bør selv bære konsekvenserne af uforsigtige valg af produktionsmetoder eller produkter.
(55)
Kommissionen har anvendt traktatens artikel 107 og 108 på støtte til bevarelse af natur- og kulturarv i adskillige tilfælde, især inden for rammerne af EF-rammebestemmelserne for statsstøtte til landbrug og skovbrug for 2007-2013 og forordning (EF) nr. 1857/2006. I årene 2007-2013 har investeringsstøtte til SMV til bevarelse af traditionelle landskaber og bygninger været fritaget for anmeldelsespligten efter forordning (EF) nr. 1857/2006, mens investeringsstøtte til store virksomheder til bevarelse af traditionelle landskaber og bygninger var underlagt anmeldelsespligt og skulle godkendes af Kommissionen på grundlag af EF-rammebestemmelserne for statsstøtte til landbrug og skovbrug for 2007-2013. I det tidsrum har Kommissionen taget stilling til over 87 foranstaltninger, hvor der var tale om støtte til investeringer i bevarelse af traditionelle landskaber og bygninger i landbrugsbedrifter. Projekter til bevarelse af natur- og kulturarv giver imidlertid normalt ikke anledning til større konkurrencefordrejninger, heller ikke selv om de gennemføres af store virksomheder. Kommissionen bør derfor også gøre brug af sine beføjelser i henhold til forordning (EF) nr. 994/98 med hensyn til støtte til bevarelse af natur- og kulturarv.
(56)
For at støtte til bevarelse af kultur- og naturarv kan være fritaget for anmeldelsespligten efter denne forordning, bør det kræves, at støtten ydes til investeringer i materielle aktiver eller anlægsarbejder, der tager sigte på bevarelse af kultur- eller naturarv. Den pågældende kultur- eller naturarv skal være beliggende på støttemodtagerens landbrugsbedrift og af den kompetente offentlige myndighed i medlemsstaten være officielt anerkendt som sådan. Eftersom anmeldelsestærsklen for denne støtte er sat til 500 000 EUR pr. investeringsprojekt, der betragtes som et mindre infrastrukturprojekt efter EU-retningslinjerne for statsstøtte til landbrugs- og skovbrugssektoren og i landdistrikter for 2014-2020, bør støtteintensiteten i denne forordning sættes til op til 100 % af de støtteberettigede omkostninger.
(57)
Nødsituationer forårsaget af naturkatastrofer kræver omgående handling fra de støtteydende myndigheders side. Det er derfor vigtigt at sikre en hurtig iværksættelse af den støtte, der skal ydes. Kommissionen har anvendt traktatens artikel 107 og 108 i et betydeligt antal afgørelser og beslutninger om kompensation for skader i landbrugssektoren forårsaget af naturkatastrofer. EF-rammebestemmelserne for statsstøtte til landbrug og skovbrug for 2007-2013 åbnede allerede mulighed for at tillade støtteordninger, der tager sigte på kompensation for skader forvoldt af naturkatastrofer. I årene 2007-2012 har Kommissionen i henhold til EF-rammebestemmelserne for statsstøtte til landbrug og skovbrug for 2007-2013 godkendt over 25 støtteforanstaltninger, hvor der var tale om at yde kompensation for skader i landbrugssektoren forårsaget af naturkatastrofer. Kommissionens erfaringer viser, at hvis disse foranstaltninger skal være effektive, er det nødvendigt at iværksætte dem hurtigt. Det er derfor nødvendigt at forenkle anmeldelsesproceduren for disse foranstaltninger. Disse foranstaltninger giver i kraft af deres karakter af kompensation og de klare forenelighedskriterier, de er underlagt, desuden ikke anledning til større konkurrencefordrejninger på det indre marked. Kommissionen bør derfor også gøre brug af sine beføjelser i henhold til forordning (EF) nr. 994/98 med hensyn til støtte ydet til kompensation for skader forårsaget af naturkatastrofer i landbrugssektoren.
(58)
Der bør derfor kunne ydes støtte til at råde bod på skader forårsaget af naturkatastrofer til virksomheder i hele landbrugssektoren, såvel SMV som store virksomheder. Betingelserne for fritagelse af støtte til at råde bod på skader forårsaget af naturkatastrofer bør i overensstemmelse med den allerede etablerede praksis være baseret på de nationale myndigheders officielle anerkendelse af den indtrufne begivenheds karakter af naturkatastrofe og på en direkte årsagsforbindelse mellem naturkatastrofen og den skade, støttemodtageren har lidt, og sikre, at overkompensering undgås. Medlemsstaterne bør i særdeleshed sikre, at der ikke sker overkompensering som følge af denne støttes kombination med andre kompensationer modtaget af støttemodtagerne, herunder ydelser fra forsikringsordninger.
(59)
Støtte til forskning og udvikling kan bidrage til bæredygtig økonomisk vækst og styrke konkurrenceevnen. På baggrund af Kommissionens erfaringer med anvendelsen af EF-rammebestemmelserne for statsstøtte til landbrug og skovbrug for 2007-2013, Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til forskning og udvikling og innovation (20) og forordning (EF) nr. 800/2008 på støtte til forskning og udvikling i landbrugs- og skovbrugssektoren er det hensigtsmæssigt at fritage støtte til forskning og udvikling, der opfylder de i denne forordning fastsatte betingelser, for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3. Eftersom fremme af forskning og udvikling er et vigtigt mål af fælles interesse, bør det i nærværende forordning kræves, at forskningsprojektet er af fælles interesse for alle virksomheder, der er aktive i en bestemt landbrugs- eller skovbrugssektor eller -delsektor. Oplysninger om forskningsprojektet og dets resultater bør gøres offentligt tilgængelige på internettet. Desuden bør forskningsresultaterne være tilgængelige for interesserede virksomheder uden vederlag.
(60)
Skovbrug spiller en central rolle for udvikling i landdistrikter. Kommissionen har anvendt traktatens artikel 107 og 108 på virksomheder i skovbrugssektoren i adskillige beslutninger og afgørelser, især inden for rammerne af EF-rammebestemmelserne for statsstøtte til landbrug og skovbrug for 2007-2013. I årene 2007-2012 har Kommissionen godkendt 140 støtteforanstaltninger i skovbrugssektoren efter de ovennævnte rammebestemmelser. På baggrund af sine omfattende erfaringer med anvendelsen af disse bestemmelser på virksomheder i skovbrugssektoren finder Kommissionen, at den for at forenkle administrationen og samtidig sikre et effektivt tilsyn og en passende overvågning også bør gøre brug af de beføjelser, forordning (EF) nr. 994/98 giver den, med hensyn til støtte til skovbrugssektoren. Ifølge Kommissionens erfaringer giver støtte til skovbrugssektoren til foranstaltninger, der indgår i de nationale landdistriktsprogrammer, og som enten medfinansieres af ELFUL eller ydes som supplerende national finansiering af sådanne medfinansierede foranstaltninger, ikke anledning til større konkurrencefordrejninger på det indre marked. Desuden fører støtte til videnoverførsel i skovbrugssektoren og støtte til konsulentbistand i skovbrugssektoren ikke til større konkurrencefordrejninger på det indre marked, heller ikke selv om støtten ydes uden for rammerne af landdistriktsprogrammerne. For disse foranstaltninger bør der i denne forordning opstilles klare kriterier for deres forenelighed med det indre marked. Disse kriterier bør i videst mulige omfang stemme overens med reglerne i forordning (EU) nr. 1305/2013 samt delegerede retsakter og gennemførelsesbestemmelser vedtaget i henhold denne forordning.
(61)
Disse støttekategorier bør især omfatte støtte til skovrejsning og etablering af skovområder, støtte til skovlandbrugssystemer, støtte til genopretning af skove efter brande, naturkatastrofer, ugunstige vejrforhold, skadedyrangreb eller katastrofebegivenheder samt forebyggelse heraf, støtte til investeringer i forbedring af skovøkosystemers modstandsdygtighed og miljøværdi, støtte til kompensation for ulemper i NATURA 2000-skovområder som defineret i artikel 3 i Rådets direktiv 92/43/EØF (21) og artikel 3 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF (22), støtte til miljø- og klimavenligt skovbrug og til skovbevarelse, støtte til videnoverførsel og informationsforanstaltninger, støtte til konsulentbistand, støtte til infrastrukturinvesteringer og støtte til investeringer i ny skovbrugsteknologi og i forarbejdning, mobilisering og afsætning af skovbrugsprodukter. Støtte til skovbrugssektoren bør ikke føre til konkurrencefordrejninger og bør have neutrale virkninger på markedet.
(62)
Af hensyn til sammenhængen med forordning (EU) nr. 1305/2013 og for at forenkle reglerne for opnåelse af statsstøttegodkendelse for den medfinansierede del og den supplerende finansiering af de nationale landdistriktsudviklingsprogrammer bør de støtteforanstaltninger i skovbrugssektoren, som fritages for anmeldelsespligten ved denne forordning, svare til den underliggende landdistriktsudviklingsforanstaltning, og støtten bør kun ydes i henhold til og i overensstemmelse med den pågældende medlemsstats landdistriktsudviklingsprogram. Støtteintensiteterne og de støtteberettigede omkostninger bør imidlertid også stemme overens med EU's generelle statsstøtteprincipper og statsstøttereglerne for landbrugssektoren. Omkostninger såsom driftskapital, der er nødvendige for og direkte knyttet til en ny investering, bør derfor ikke være støtteberettigede efter denne forordning. I overensstemmelse med de respektive landdistriktsprogrammer, som Kommissionen har godkendt, kan investeringer, som indgår i skovbrugsforanstaltninger, også omfatte engangsbehandling af skove, der er nødvendig til forberedelse af investeringen, når den pågældende landdistriktsforanstaltning åbner mulighed herfor. Det bør være muligt at yde støtte til videnoverførsel, til konsulentbistand og til jordfordeling i skovbrugssektoren, uanset om denne støtte ydes inden for rammerne af det nationale landdistriktsprogram eller ej.
(63)
Økonomisk diversificering og iværksættelse af nye økonomiske aktiviteter har afgørende betydning for landdistrikternes udvikling og konkurrenceevne, især for SMV'erne, som er rygraden i økonomien i EU's landdistrikter. I henhold til forordning (EU) nr. 1305/2013 kan der ydes støtte til ikkelandbrugsmæssig erhvervsudvikling i landdistrikterne med det formål at fremme beskæftigelsen og skabe arbejdspladser af høj kvalitet i landdistrikter, bevare allerede eksisterende arbejdspladser, mindske sæsonmæssige udsving i beskæftigelsen og fremme udviklingen af erhvervssektorer uden for landbruget og fødevareforarbejdningen og samtidig fremme virksomhedsintegration og lokale tværsektorielle forbindelser.
(64)
Af hensyn til sammenhængen med forordning (EU) nr. 1305/2013 og for at forenkle reglerne for opnåelse af statsstøttegodkendelse for den medfinansierede del og den supplerende nationale finansiering af landdistriktsprogrammer bør denne forordning fritage forskellige kategorier af støtte til SMV i landdistrikter fra anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3. Disse kategorier af støtte bør især omfatte støtte til investeringer i forarbejdning af landbrugsprodukter til ikkelandbrugsprodukter eller produktion af bomuld, støtte til etablering af nye virksomheder med ikkelandbrugsmæssige aktiviteter, støtte til konsulentbistand, støtte til videnoverførsel og informationsforanstaltninger og støtte til landbrugeres nye deltagelse i kvalitetsordninger for bomuld og fødevarer samt salgsfremstød for fødevarer. For at være fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, skal støtteforanstaltningen svare til den underliggende landdistriktsforanstaltning, og støtten bør kun ydes i henhold til og i overensstemmelse med den pågældende medlemsstats landdistriktsprogram. Støtteintensiteterne og de støtteberettigede omkostninger bør imidlertid også stemme overens med EU's generelle statsstøtteprincipper og de horisontale statsstøtteregler. Omkostninger såsom driftskapital, der er nødvendige for og direkte knyttet til en ny investering, bør derfor ikke være støtteberettigede efter denne forordning.
(65)
For støtte til investeringer i forarbejdning af landbrugsprodukter til ikkelandbrugsprodukter med henblik på energiproduktion bør det præciseres, at investeringer i produktion af biobrændstoffer eller energi på basis af vedvarende energikilder ikke er støtteberettigede efter denne forordning. I princippet bør de horisontale regler for miljø- og energistøtte finde anvendelse på sådanne investeringer.
(66)
Ved flere støttekategorier, som f.eks. a) støtte til markedsundersøgelser, produktudformning og -design og udarbejdelse af ansøgninger om godkendelse af kvalitetsordninger, b) støtte til omkostningerne ved obligatoriske kontrolforanstaltninger i forbindelse med kvalitetsordningerne, c) støtte til videnoverførsel og informationsaktiviteter, d) støtte til konsulentbistand, e) støtte til landbrugsvikarordninger, f) støtte til fremstødsaktiviteter, g) støtte til kompensation for omkostningerne ved forebyggelse og bekæmpelse af dyresygdomme og skadedyrangreb og h) støtte til husdyrbrug, bør støtten ydes indirekte til de endelige støttemodtagere, i form af naturalier, dvs. subsidierede tjenester. I disse tilfælde bør det være udbyderen af den pågældende tjeneste eller aktivitet, der får støtten udbetalt. Ved udvælgelsen af disse udbydere bør der tages behørigt hensyn til de gældende regler for offentlige udbud samt til principperne for en gennemsigtig, åben og ikkediskriminerende udvælgelsesproces.
(67)
Kommissionens erfaringer på dette område har vist, at det principielt er nødvendigt regelmæssigt at revidere statsstøttepolitikken. Derfor bør anvendelsesperioden for denne forordning begrænses. Det er derfor hensigtsmæssigt at fastsætte overgangsbestemmelser, herunder regler om en tilpasningsperiode for fritagne støtteordninger ved udløbet af nærværende forordnings anvendelsesperiode. Sådanne regler bør give medlemsstaterne tid til at tilpasse sig til det nye regelsæt -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
INDHOLDSFORTEGNELSE
KAPITEL I:
FÆLLES BESTEMMELSER 13
KAPITEL II:
PROCEDUREKRAV 25
KAPITEL III:
STØTTEKATEGORIER 26
Afdeling 1:
Støtte til SMV, der beskæftiger sig med primær landbrugsproduktion, forarbejdning af landbrugsprodukter eller afsætning af landbrugsprodukter 26
Afdeling 2:
Støtte til forskning og udvikling i landbrugssektoren 43
Afdeling 3:
Støtte til at råde bod på skader forårsaget af naturkatastrofer i landbrugssektoren 44
Afdeling 4:
Støtte til investeringer i bevarelse af kultur- og naturarv på landbrugsbedrifter 45
Afdeling 5:
Støtte til skovbrugssektoren 46
Afdeling 6:
Støtte til SMV i landdistrikter, som medfinansieres af ELFUL eller ydes som supplerende national finansiering af sådanne samfinansierede foranstaltninger 59
KAPITEL IV:
OVERGANGSBESTEMMELSER OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER 65
KAPITEL I
FÆLLES BESTEMMELSER
Artikel 1
Anvendelsesområde
1. Denne forordning finder anvendelse på følgende kategorier af støtte:
a)
støtte til mikrovirksomheder, små virksomheder og mellemstore virksomheder (SMV):
i)
der er aktive i landbrugssektoren, nærmere betegnet inden for primær landbrugsproduktion, forarbejdning af landbrugsprodukter og afsætning af landbrugsprodukter, idet artikel 14, 15, 16, 18 og 23 samt artikel 25-28 dog alene finder anvendelse på SMV, der beskæftiger sig med primær landbrugsproduktion
ii)
til aktiviteter, der ikke falder ind under traktatens artikel 42, i det omfang denne støtte ydes i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1305/2013 og enten medfinansieres af Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) eller ydes som supplerende national finansiering af sådanne samfinansierede foranstaltninger
b)
støtte til investeringer i bevarelse af kultur- og naturarv på landbrugsbedrifter
c)
støtte til at råde bod på skader forårsaget af naturkatastrofer i landbrugssektoren
d)
støtte til forskning og udvikling i landbrugs- og skovbrugssektoren
e)
støtte til skovbrug.
2. Hvis medlemsstaterne finder det hensigtsmæssigt, kan de vælge at yde den i stk. 1, litra a), d) og e) omhandlede støtte på de betingelser, der er fastsat i forordning (EU) nr. 651/2014, og i overensstemmelse hermed.
3. Denne forordning finder ikke anvendelse på:
a)
støtte til skovbrugssektoren, som ikke medfinansieres af ELFUL eller ydes som supplerende national finansiering af sådanne samfinansierede foranstaltninger, dog med undtagelse af artikel 31, 38, 39 og 43
b)
støtte til SMV til aktiviteter, der ikke falder ind under traktatens artikel 42, og som ikke medfinansieres af ELFUL eller ydes som supplerende national finansiering af sådanne samfinansierede foranstaltninger.
4. Denne forordning finder ikke anvendelse på:
a)
støtteordninger efter denne forordnings artikel 17, 32 og 33, artikel 34, stk. 5, litra a)-c), samt artikel 35, 40, 41, og 44, hvis gennemsnitlige årlige statsstøttebudget overstiger 150 mio. EUR, efter seks måneder efter deres ikrafttrædelse. Efter en vurdering af den relevante evalueringsplan, som medlemsstaten har indsendt til Kommissionen, kan Kommissionen senest 20 uger efter ordningens ikrafttrædelse bestemme, at denne forordning fortsat skal finde anvendelse i en længere periode på disse støtteordninger
b)
enhver ændring af de i litra a) omhandlede støtteordninger, medmindre der er tale om ændringer, der ikke kan påvirke støtteordningens forenelighed med det indre marked efter denne forordning eller i væsentlig grad påvirke indholdet af den godkendte evalueringsplan
c)
støtte til eksportrelaterede aktiviteter rettet mod tredjelande eller medlemsstater, navnlig støtte, der er direkte knyttet til de eksporterede mængder, til etablering og drift af et distributionsnet eller til andre løbende udgifter i forbindelse med eksportvirksomhed
d)
støtte, som er betinget af, at der benyttes indenlandske varer frem for importerede varer.
5. Med undtagelse af artikel 30 finder denne forordning ikke anvendelse på:
a)
støtteordninger, der ikke udtrykkeligt udelukker udbetaling af individuel støtte til en virksomhed, som ikke har efterkommet et tilbagebetalingspåbud udstedt af Kommissionen i en afgørelse, hvor en støtte er fundet ulovlig og uforenelig med det indre marked
b)
ad hoc-støtte til en virksomhed, der ikke har efterkommet et påbud om tilbagebetaling af støtte, som Kommissionen ved en tidligere afgørelse har erklæret ulovlig og uforenelig med det indre marked.
6. Denne forordning finder ikke anvendelse på støtte til kriseramte virksomheder, med undtagelse af:
a)
støtte til at råde bod på skader forårsaget af naturkatastrofer efter artikel 30, støtte til bekæmpelse af dyresygdomme efter artikel 26, stk. 8, og støtte til bortskaffelse og destruktion af døde dyr efter artikel 27, stk. 1, litra c), d) og e)
b)
følgende former for støtte, forudsat at virksomheden blev kriseramt på grund af tab eller skader forårsaget af en af nedennævnte begivenheder:
i)
støtte efter artikel 25 til kompensation for tab forårsaget af ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe
ii)
støtte efter artikel 26, stk. 8 og 9, til kompensation for omkostningerne ved bekæmpelse af skadedyrangreb samt for skader som følge af dyresygdomme eller skadedyrangreb
iii)
støtte efter artikel 34, stk. 5, litra d), til genopretning af skader på skove forårsaget af brande, naturkatastrofer, ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe, skadedyrangreb, katastrofebegivenheder og klimaforandringsrelaterede begivenheder.
7. Denne forordning finder ikke anvendelse på støtte, der i sig selv, i kraft af de til støtten knyttede betingelser eller i kraft af dens finansieringsmåde, uundgåeligt vil føre til en overtrædelse af EU-retten, og navnlig ikke på:
a)
støtte, hvis ydelse er betinget af, at modtageren har sit hovedkontor eller hovedsageligt er etableret i den relevante medlemsstat
b)
støtte, hvis ydelse er betinget af, at modtageren gør brug af nationalt producerede varer eller nationale tjenesteydelser.
c)
støtte, der begrænser modtagernes mulighed for at udnytte forsknings-, udviklings- og innovationsresultaterne i andre medlemsstater.
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning forstås ved:
1) »støtte«: enhver foranstaltning, der opfylder alle kriterierne i traktatens artikel 107, stk. 1
2) »SMV« eller »mikrovirksomheder, små virksomheder og mellemstore virksomheder«: virksomheder, der opfylder kriterierne i bilag I
3) »landbrugssektoren«: alle virksomheder, der er aktive inden for primær landbrugsproduktion eller forarbejdning eller afsætning af landbrugsprodukter
4) »landbrugsprodukter«: produkter opført i traktatens bilag I med undtagelse af de fiskevarer og akvakulturprodukter, der er opført i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1379/2013 (23)
5) »primær landbrugsproduktion«: produktion af de produkter fra jordbrug og husdyrbrug, som er opført i bilag I til traktaten, uden at der udføres nogen anden handling, der ændrer disse produkters karakter
6) »forarbejdning af landbrugsprodukter«: enhver handling, hvorved et landbrugsprodukt omdannes til et andet landbrugsprodukt, undtagen aktiviteter på bedriften, der er nødvendige for at forberede et animalsk produkt eller et planteprodukt til det første salg
7) »afsætning af landbrugsprodukter«: opbevaring eller udstilling med henblik på salg, udbydelse til salg, levering eller enhver anden form for markedsføring, med undtagelse af en primærproducents første salg til forhandlere eller forarbejdningsvirksomheder og enhver aktivitet til forberedelse af et produkt til et sådant første salg; en primærproducents salg til endelige forbrugere betragtes som afsætning af landbrugsprodukter, hvis det finder sted i særskilte lokaler, der er indrettet til dette formål
8) »landbrugsbedrift«: en driftsenhed bestående af jord, bygninger og anlæg, der anvendes til primær produktion af landbrugsprodukter
9) »naturkatastrofer«: jordskælv, laviner, jordskred og oversvømmelser, tornadoer, orkaner, vulkanudbrud og naturligt opståede ukontrollable brande
10) »støtteordning«: enhver retsakt, på grundlag af hvilken der, uden at der kræves yderligere gennemførelsesforanstaltninger, kan ydes individuel støtte til virksomheder, som i akten er defineret på en generel og abstrakt måde, og enhver retsakt, på grundlag af hvilken der til en eller flere virksomheder kan ydes støtte, som ikke er knyttet til et specifikt projekt, i en ikke nærmere defineret periode og på et ikke nærmere defineret beløb
11) »evalueringsplan«: et dokument, der mindst indeholder følgende: målene med den støtteordning, der skal evalueres, evalueringsspørgsmålene, resultatindikatorerne, den metode, der planlægges anvendt ved evalueringen, kravene til dataindsamling, den foreslåede tidsplan for evalueringen, herunder datoen for indgivelse af den endelige evalueringsrapport, en beskrivelse af det uafhængige organ, der skal gennemføre evalueringen, eller de kriterier, der vil blive anvendt ved udvælgelsen af organet, samt den fremgangsmåde, der vil blive fulgt for at sikre, at evalueringen offentliggøres
12) »individuel støtte«:
a)
ad hoc-støtte samt
b)
støtte ydet til individuelle støttemodtagere på grundlag af en støtteordning
13) »ad hoc-støtte«: støtte, der ikke ydes inden for rammerne af en støtteordning
14) »kriseramt virksomhed«: en virksomhed, for hvilken mindst én af følgende omstændigheder gælder:
a)
for selskaber med begrænset ansvar (bortset fra en SMV, der har bestået i mindre end tre år), når over halvdelen af selskabets tegnede kapital er forsvundet som følge af akkumulerede tab. Dette er tilfældet, når der ved at trække de akkumulerede tab fra reserverne (og alle andre poster, der almindeligvis betragtes som en del af virksomhedens egenkapital) fremkommer et negativt akkumuleret beløb, som overstiger halvdelen af den tegnede kapital. I denne bestemmelse forstås ved »selskab med begrænset ansvar« navnlig de virksomhedstyper, der er nævnt i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/34/EU (24), og »kapital« omfatter, når det er relevant, en eventuel kurspræmie
b)
for selskaber, hvor mindst nogle af selskabsdeltagerne hæfter ubegrænset for selskabets gæld (bortset fra en SMV, der har bestået i mindre end tre år), når over halvdelen af selskabets kapital som opført i selskabets regnskaber er forsvundet som følge af akkumulerede tab. I denne bestemmelse forstås ved »selskab, hvor mindst nogle af selskabsdeltagerne hæfter ubegrænset for selskabets gæld« navnlig de virksomhedstyper, der er nævnt i bilag II til direktiv 2013/34/EU.
c)
når virksomheden er under konkursbehandling eller efter de nationale regler opfylder kriterierne for konkursbehandling på begæring af dens kreditorer.
d)
når virksomheden har modtaget redningsstøtte og endnu ikke har tilbagebetalt lånet eller bragt garantien til ophør eller har modtaget omstruktureringsstøtte og stadig er underlagt en omstruktureringsplan.
e)
når virksomheden ikke er en SMV og i de seneste to år har haft:
i)
en gældsandel, dvs. et forhold mellem bogført gæld og egenkapital, på over 7,5 og
ii)
en EBITDA-rentedækningsgrad på under 1,0
15) »døde dyr«: dyr, som er blevet aflivet med eller uden endelig diagnose eller er døde (inklusive dødfødte og ufødte dyr) på en bedrift eller et andet sted eller under transport, men ikke er blevet slagtet til konsum
16) »ugunstige vejrforhold, som kan sidestilles med en naturkatastrofe«: ugunstige vejrforhold såsom frost, storm, hagl, is, kraftig eller vedvarende regn eller alvorlig tørke, som ødelægger over 30 % af den gennemsnitlige produktion beregnet på basis af:
a)
den forudgående treårsperiode eller eller
b)
et treårsgennemsnit baseret på den foregående femårsperiode, idet det bedste og det dårligste år ikke medregnes
17) »andre ugunstige vejrforhold«: ugunstige vejrforhold, som ikke opfylder betingelserne i denne forordnings artikel 2, nr. 16
18) »skadegørere«: skadelige organismer som defineret i artikel 2, stk. 1, litra e), i Rådets direktiv 2000/29/EF (25)
19) »katastrofebegivenhed«: en uforudset hændelse af biotisk eller abiotisk art forårsaget af menneskelig aktivitet, som fører til betydelige forstyrrelser i skovstrukturer og på sigt forårsager betydelige økonomiske skader i skovbrugssektoren
20) »bruttosubventionsækvivalent«: den beløbsværdi, støtten ville have, hvis den var blevet ydet i form at et tilskud til støttemodtageren før ethvert fradrag af skatter og afgifter
21) »materielle aktiver«: aktiver i form af jord, bygninger og anlæg, maskiner og udstyr
22) »immaterielle aktiver«: aktiver, der ikke er materialiseret i et fysisk eller finansielt aktiv, såsom patenter, licenser, knowhow eller anden intellektuel ejendom
23) »skovlandbrugssystemer«: arealanvendelsessystemer, hvor der dyrkes træer sammen med landbrug på samme areal
24) »tilbagebetalingspligtigt forskud«: et lån til et projekt, der udbetales i en eller flere rater, og hvor betingelserne for tilbagebetalingen afhænger af projekts resultater
25) »projektets eller aktivitetens påbegyndelse«: enten aktiviteternes eller det med investeringen forbundne anlægsarbejdes start eller det første juridisk bindende tilsagn om køb af udstyr eller tjenester eller ethvert andet tilsagn, som gør investeringen irreversibel, alt efter hvad der sker først; køb af jord og forberedende arbejde såsom indhentning af tilladelser og gennemførelse af gennemførlighedsundersøgelser betragtes ikke som en påbegyndelse af projektet eller aktiviteten
26) »store virksomheder«: virksomheder, der ikke opfylder kriterierne i bilag I
27) »efterfølgerordning på skatteområdet«: en ordning i form af skattefordele, som udgør en ændret udgave af og erstatter en tidligere eksisterende ordning i form af skattefordele
28) »støtteintensitet«: bruttostøttebeløbet udtrykt i procent af de støtteberettigede omkostninger, før ethvert fradrag af skat og andre afgifter
29) »dato for støttens tildeling«: den dato, hvor støttemodtageren gives ret til at modtage støtten i henhold til de gældende nationale retsregler
30) »EU-standarder«: obligatoriske standarder, der udgør en del af Den Europæiske Unions lovgivning og fastsætter det niveau, den enkelte virksomhed skal nå op på, især hvad angår miljø, hygiejne og dyrevelfærd; standarder eller mål fastsat på EU-plan, som er obligatoriske for medlemsstaten, men ikke for den enkelte virksomhed, betragtes dog ikke som obligatoriske EU-standarder
31) »landdistriktsprogram«: et program for udvikling af landdistrikter som omhandlet i artikel 6, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1305/2013
32) »ikkeproduktive investeringer«: investeringer, der ikke fører til en væsentlig nettoforøgelse af bedriftens værdi eller rentabilitet
33) »investering i opfyldelse af en EU-standard«: investering foretaget til opfyldelse af en EU-standard efter den i EU-lovgivningen fastsatte overgangsperiode
34) »ung landbruger«: en person, som ikke er over 40 år på det tidspunkt, hvor støtteansøgningen indgives, som har tilstrækkelige faglige kvalifikationer og kompetencer, og som for første gang etablerer sig på en landbrugsbedrift som driftsleder
35) »regioner i den yderste periferi«: de områder, der er nævnt i traktatens artikel 349, stk. 1
36) »mindre øer i Det Ægæiske Hav«: de mindre øer, der er nævnt i artikel 1, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 229/2013 (26)
37) »mindre udviklede regioner«: områder med et bruttonationalprodukt (BNP) pr. indbygger, der ligger under 75 % af det gennemsnitlige BNP i EU-27
38) »EU-25«: de 25 EU-medlemsstater, der var medlemsstater i EU i maj 2005
39) »EU-27«: de 27 EU-medlemsstater, der var medlemsstater i EU i januar 2007
40) »anlægsarbejder«: arbejder iværksat af landbrugeren selv eller dennes medhjælpere, som skaber et aktiv
41) »fødevarebaserede biobrændstoffer«: biobrændstoffer, der er fremstillet af korn og andre stivelsesholdige afgrøder, sukker og olieholdige afgrøder, som defineret i Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 98/70/EF om kvaliteten af benzin og dieselolie og om ændring af Rådets direktiv 2009/28/EF om fremme af energi fra vedvarende energikilder (27)
42) »aktiv landbruger«: en aktiv landbruger som defineret i artikel 9 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1307/2013 (28)
43) »producentgruppe eller -sammenslutning«: en gruppe eller sammenslutning, der er oprettet med det formål:
a)
at tilpasse medlemmernes produktion til markedskravene eller
b)
i fællesskab at markedsføre varer, herunder forberedelse til salg, centralisering af salg og levering til grossister eller
c)
at fastsætte fælles regler for produktionsinformation, især med hensyn til høst og disponibilitet og eller
d)
at varetage andre aktiviteter, som kan gennemføres af producentgrupper eller -sammenslutninger, f.eks. udvikling af erhvervs- og markedsføringsfærdigheder og tilrettelæggelse og fremme af innovationsprocesser
44) »faste omkostninger ved deltagelse i en kvalitetsordning«: omkostningerne ved at blive tilsluttet en støttet kvalitetsordning og det årlige bidrag for at deltage i denne ordning, herunder eventuelle omkostninger ved kontrol af, om ordningens varespecifikationer overholdes
45) »konsulentbistand«: udførlig rådgivning inden for rammerne af en og samme kontrakt
46) »medlem af en landbrugshusholdning«: en fysisk eller juridisk person eller en gruppe af fysiske eller juridiske personer, uanset hvilken retlig status gruppen og dens medlemmer har i henhold til national ret, dog ikke bedriftens arbejdstagere
47) »udgifter til test for transmissibel spongiform encephalopati (TSE) og bovin spongiform encephalopati (BSE)«: alle udgifter, herunder til testpakker, prøveudtagning, transport, undersøgelse, opbevaring og destruktion af prøver til tester, der gennemføres i henhold til kapitel C i bilag X til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 (29)
48) »stambog«: en bog, et register, et kartotek eller en database:
a)
som føres af en avlsorganisation eller -forening, der er officielt anerkendt i den medlemsstat, hvor avlsorganisationen eller -foreningen er oprettet, samt
b)
hvori racerent avlskvæg af en bestemt race indføres eller registreres med angivelse af dets afstamning
49) »beskyttede dyr«: ethvert dyr, der er beskyttet ved enten EU-lovgivning eller national lovgivning
50) »forsknings- og videnformidlingsorganisation«: en enhed, (f.eks. en højere læreanstalt eller et forskningsinstitut, et teknologioverførselsagentur, en innovationsformidler, en forskningsorienteret fysisk og/eller virtuel samarbejdsenhed), uanset dens retlige status (offentligretlig eller privatretlig status) eller finansieringsform, hvis primære mål er at drive grundforskning eller industriel forskning eller foretage eksperimentel udvikling og formidle resultaterne heraf til en bredere kreds gennem undervisning, offentliggørelse eller videnoverførsel. Hvis organisationen tillige udøver økonomiske aktiviteter, skal der føres særskilte regnskaber for omkostninger og indtægter ved disse økonomiske aktiviteter. Virksomheder, som kan øve indflydelse på en sådan organisation i deres egenskab af f.eks. aktionærer eller medlemmer, må ikke have privilegeret adgang til dens forskningskapacitet eller til de forskningsresultater, den opnår
51) »armslængdevilkår«: betingelserne for transaktionen mellem de kontraherende parter adskiller sig ikke fra dem, der ville være blevet aftalt mellem uafhængige virksomheder, og omfatter ikke noget element af ulovlig samordning; enhver transaktion indgået ved en åben, gennemsigtig og betingelsesløs udbudsprocedure anses for at opfylde armslængdeprincippet
52) »hurtigtvoksende træer«: træer med kort omdrift, hvor minimumperioden før fældning er sat til mindst 8 år og maksimumperioden før fældning til højst 20 år.
53) »træer til lavskov med kort omdriftstid«: af medlemsstaterne nærmere fastlagte træarter henhørende under KN-kode 06 02 9041, bestående af træagtige, flerårige afgrøder, hvis rodnet eller stubbe forbliver i jorden efter høst, hvorfra der vokser nye skud det følgende år, og som har en af medlemsstaterne nærmere fastsat maksimal omdriftstid
54) »transaktionsomkostninger«: yderligere omkostninger, som er knyttet til opfyldelsen af en forpligtelse, men ikke direkte knyttet til dens gennemførelse, eller som ikke indgår i de omkostninger eller det indtægtstab, som der ydes direkte kompensation for, og som kan beregnes på basis af standardomkostninger
55) »anden arealforvalter«: en virksomhed, der forvalter et areal, men som ikke er aktiv i landbrugssektoren
56) »forarbejdning af landbrugsprodukter til ikkelandbrugsprodukter«: enhver handling udført på et landbrugsprodukt, hvorved der frembringes et produkt, som ikke er opført i bilag I til traktaten
57) »a)-områder«: de områder, der er opført på et godkendt regionalstøttekort for perioden fra 1. juli 2014 til 31. december 2020 i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra a)
58) »c)-områder«: de områder, der er opført på et godkendt regionalstøttekort for perioden fra 1. juli 2014 til 31. december 2020 i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra c)
59) »tyndtbefolkede områder«: områder, som Kommissionen har anerkendt som sådanne i de enkelte afgørelser om regionalstøttekort for perioden fra 1. juli 2014 til 31. december 2020
60) »NUTS 3-region«: et område, der er klassificeret på niveau 3 i en fælles klassifikation af territoriale enheder til statistiske formål i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1059/2003 (30)
61) »ikkeprædefinerede c)-områder«: områder, som en medlemsstat efter eget skøn kan udpege som c)-områder, når den kan godtgøre, at de opfylder bestemte socioøkonomiske kriterier og er opført på et godkendt regionalstøttekort for perioden fra 1. juli 2014 til 31. december 2020 i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra c)
62) »tidligere a)-område«: områder udpeget som a)-områder i et godkendt regionalstøttekort for perioden fra 1. januar 2011 til 30. juni 2014
63) »fødevarer«: fødevarer, som ikke er landbrugsprodukter, og som er opført i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (31).
Artikel 3
Betingelser for fritagelse
Støtteordninger, individuel støtte, der ydes inden for rammerne af sådanne ordninger, og ad hoc-støtte er forenelige med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 2 eller 3, og fritaget for anmeldelsespligten i artikel 108, stk. 3, når støtten opfylder alle betingelserne i denne forordnings kapitel I samt de specifikke betingelser for de relevante støttekategorier i kapitel III.
Artikel 4
Anmeldelsestærskler
1. Denne forordning finder ikke anvendelse på individuel støtte, hvis bruttosubventionsækvivalent overstiger følgende tærskler:
a)
for støtte til investeringer i materielle eller immaterielle aktiver i landbrugsbedrifter i forbindelse med primær landbrugsproduktion, jf. artikel 14: 500 000 EUR pr. virksomhed og pr. investeringsprojekt
b)
for støtte til investeringer i forbindelse med flytning af en bedriftsbygning, der resulterer i en modernisering af anlæg eller en forøgelse af produktionskapaciteten, jf. artikel 16, stk. 4: 500 000 EUR pr. virksomhed og pr. investeringsprojekt
c)
for støtte til investeringer i forarbejdning af landbrugsprodukter og afsætning af landbrugsprodukter, jf. artikel 17: 7,5 mio. EUR pr. virksomhed og pr. investeringsprojekt
d)
for støtte til investeringer i bevarelse af kultur- og naturarv på landbrugsbedriften, jf. artikel 29: 500 000 EUR pr. virksomhed og pr. investeringsprojekt
e)
for støtte til forskning og udvikling i landbrugssektoren, jf. artikel 31: 7,5 mio. EUR pr. projekt;
f)
for støtte til skovrejsning og etablering af skovområder, jf. artikel 32: 7,5 mio. EUR pr. etableringsprojekt
g)
for støtte til skovlandbrugssystemer, jf. artikel 33: 7,5 mio. EUR pr. etableringsprojekt
h)
for støtte til investeringer i forbedring af skovøkosystemers tilpasningsevne og miljømæssige værd, jf. artikel 35: 7,5 mio. EUR pr. investeringsprojekt
i)
for støtte til infrastrukturinvesteringer med henblik på udvikling, modernisering eller tilpasning i skovbrugssektoren, jf. artikel 40: 7,5 mio. EUR pr. investeringsprojekt
j)
for støtte til investeringer i skovbrugsteknologi og i forarbejdning, mobilisering og markedsføring af skovbrugsprodukter, jf. artikel 41: 7,5 mio. EUR pr. investeringsprojekt
k)
for støtte til investeringer i forarbejdning af landbrugsprodukter til ikkelandbrugsprodukter eller produktion af bomuld, jf. artikel 44: 7,5 mio. EUR pr. investeringsprojekt
2. De i stk. 1 fastsatte tærskler må ikke omgås ved en kunstig opsplitning af støtteordninger eller støtteprojekter.
Artikel 5
Støttens gennemsigtighed
1. Denne forordning finder kun anvendelse på støtte, for hvilken bruttosubventionsækvivalenten kan forudberegnes præcist, uden at det er nødvendigt at foretage en risikovurdering (»gennemsigtig støtte«).
2. Følgende kategorier af støtte betragtes som gennemsigtige:
a)
støtte indeholdt i tilskud og rentetilskud
b)
støtte indeholdt i lån, når bruttosubventionsækvivalenten er blevet beregnet på basis af de gældende referencesatser på det tidspunkt, hvor lånet blev ydet
c)
støtte indeholdt i garantier, når:
i)
bruttosubventionsækvivalenten er blevet beregnet på basis af de minimumspræmier, der er fastsat i en Kommissionsmeddelelse, eller
ii)
metoden til beregning af garantiens bruttosubventionsækvivalent er blevet godkendt på grundlag af Kommissionens meddelelse om anvendelsen af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte i form af garantier eller enhver senere meddelelse herom, efter anmeldelsen af denne metode til Kommissionen i henhold til en forordning vedtaget af Kommissionen på statsstøtteområdet, der var gældende på det tidspunkt, og den godkendte metode udtrykkeligt tager sigte på den type garantier og den type underliggende transaktioner, der er relevante i forbindelse med anvendelsen af denne forordning
d)
støtte i form af skattefordele, når foranstaltningen omfatter et loft, som sikrer, at den gældende tærskel ikke overskrides
e)
støtte i form af tilbagebetalingspligtige forskud, hvis det samlede pålydende ikke overstiger de tærskler, der finder anvendelse i henhold til denne forordning, eller hvis metoden til beregning af bruttosubventionsækvivalenten for det tilbagebetalingspligtige forskud inden gennemførelsen af foranstaltningen er blevet godkendt af Kommissionen på grundlag af en anmeldelse.
3. Ved anvendelsen af denne forordning betragtes følgende kategorier af støtte ikke som gennemsigtige:
a)
støtte indeholdt i kapitaltilførsler
b)
støtte indeholdt i risikofinansieringsforanstaltninger.
Artikel 6
Tilskyndelsesvirkning
1. Denne forordning finder kun anvendelse på støtte, der har en tilskyndelsesvirkning.
2. Støtte anses for at have tilskyndelsesvirkning, hvis modtageren før projektets eller aktivitetens påbegyndelse har indgivet en skriftlig støtteansøgning til den pågældende medlemsstat. Ansøgningen om støtte skal mindst indeholde følgende oplysninger:
a)
virksomhedens navn og størrelse
b)
beskrivelse af projektet eller aktiviteten, med angivelse af start- og afslutningsdato
c)
projektets eller aktivitetens gennemførelsessted
d)
en liste over de støtteberettigede omkostninger
e)
støttens form (tilskud, lån, garanti, tilbagebetalingspligtigt forskud m.v.) samt størrelsen af den offentlige finansiering, der er nødvendig for projektet/aktiviteten
3. Ad hoc-støtte til store virksomheder anses for at have en tilskyndelsesvirkning, når betingelsen i stk. 2 er opfyldt, og medlemsstaten derudover, inden den yder den pågældende ad hoc-støtte, har kontrolleret, at den dokumentation, som støttemodtageren har udarbejdet, godtgør, at støtten vil resultere i en eller flere af følgende virkninger:
a)
væsentlig udvidelse af projektets/aktivitetens omfang på grund af støtten
b)
væsentlig forhøjelse af det samlede beløb, som støttemodtageren bruger til projektet/aktiviteten, på grund af støtten
c)
en betydeligt hurtigere gennemførelse af projektet/aktiviteten
d)
gennemførelse af et projekt, som ikke ville være blevet gennemført i det pågældende område eller ikke ville have været tilstrækkeligt rentabelt for støttemodtageren i det pågældende landdistrikt uden støtten
4. Uanset stk. 2 og 3 anses støtteforanstaltninger i form af skattefordele for at have en tilskyndelsesvirkning, når følgende betingelser er opfyldt:
a)
foranstaltningen giver ret til støtte efter objektive kriterier, og uden at medlemsstaten skal tage yderligere stilling dertil, og
b)
foranstaltningen er vedtaget og trådt i kraft, før arbejdet med det projekt eller den aktivitet, hvortil der ydes støtte, er påbegyndt, undtagen hvor der er tale om efterfølgerordninger på skatteområdet, såfremt aktiviteten allerede var omfattet af de foregående skattefordelsordninger.
5. Uanset stk. 2, 3 og 4 gælder kravet om tilskyndelsesvirkning ikke, eller en tilskyndelsesvirkning formodes at bestå, for følgende kategorier af støtte:
a)
støtteordninger med støtte til jordfordeling, når betingelserne i artikel 15 eller artikel 43 er opfyldt, og når
i)
støtteordningen giver ret til støtte efter objektive kriterier, og uden at medlemsstaten skal tage yderligere stilling dertil, og
ii)
støtteordningen er vedtaget og trådt i kraft, før støttemodtageren har afholdt de i artikel 15 og 43 omhandlede støtteberettigede omkostninger
b)
støtte til fremstødsaktiviteter i form af publikationer, der tager sigte på at udbrede kendskabet til landbrugsprodukter i en bredere offentlighed, når betingelserne i artikel 24, stk. 2, litra b), er opfyldt
c)
støtte til kompensation for tab forårsaget af ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe, når betingelserne i artikel 25 er opfyldt
d)
støtte til kompensation for udgifter til bekæmpelse af dyresygdomme og skadedyrangreb samt tab forårsaget af disse dyresygdomme eller skadedyrangreb, når betingelserne i artikel 26, stk. 9 og 10, er opfyldt
e)
støtte til dækning af udgifterne ved bortskaffelse og destruktion af døde dyr, når betingelserne i artikel 27, stk. 1, litra c), d) og e), er opfyldt
f)
støtte til investeringer i bevarelse af kultur- og naturarv på landbrugsbedriften, når betingelserne i artikel 29 er opfyldt
g)
støtte til kompensation for skader forårsaget af naturkatastrofer, når betingelserne i artikel 30 er opfyldt
h)
støtte til forskning og udvikling i landbrugs- og skovbrugssektoren, når betingelserne i artikel 31 er opfyldt
i)
støtte til genopretning af skader på skove som følge af brande, naturkatastrofer, ugunstige vejrforhold, skadedyrangreb, katastrofebegivenheder og klimarelaterede begivenheder efter artikel 34, stk. 5, litra d), når betingelserne i artikel 34 er opfyldt.
Artikel 7
Støtteintensitet og støtteberettigede omkostninger
1. Ved beregningen af støtteintensiteten og de støtteberettigede omkostninger skal alle anvendte tal opgøres inden ethvert fradrag af skat eller andre afgifter. Der skal foreligge klar, specificeret og aktuel dokumentation for de støtteberettigede omkostninger.
2. Merværdiafgift (moms) er ikke en støtteberettiget omkostning, medmindre momsen ikke er refusionsberettiget efter national momslovgivning.
3. Hvis støtten ydes som andet end tilskud, er støttebeløbet støttens bruttosubventionsækvivalent.
4. Støtte, der udbetales i flere rater, tilbagediskonteres til værdien på den dato, hvor støtten ydes. De støtteberettigede omkostninger tilbagediskonteres ligeledes til deres værdi på den dato, hvor støtten blev ydet. Den rentesats, der anvendes til tilbagediskonteringsformål, er den gældende kalkulationsrente på støttetidspunktet.
5. Når støtten ydes i form af skattefordele, sker tilbagediskonteringen af støttetrancher på grundlag af de diskonteringssatser, der gælder på de forskellige tidspunkter, hvor skattefordelen får virkning.
6. Når støtten ydes i form at tilbagebetalingspligtige forskud, som i mangel af en godkendt metode til beregning af deres bruttosubventionsækvivalent er udtrykt som en procentdel af de støtteberettigede omkostninger, og det indgår i foranstaltningen, at forskuddene, såfremt projektet på basis af en rimelig og forsigtig hypotese kan betegnes som vellykket, skal tilbagebetales med en forrentning svarende mindst til den gældende kalkulationsrente, da forskuddet blev ydet, kan de maksimale støtteintensiteter, der er fastsat i kapitel III, forhøjes med 10 procentpoint.
Artikel 8
Kumulering
1. Ved vurderingen af, om de anmeldelsestærskler, der er fastsat i artikel 4, og de maksimale støtteintensiteter og støttebeløb, der er fastsat i kapitel III, er overholdt, skal der tages hensyn til den samlede statsstøtte, der er ydet til den pågældende aktivitet eller projekt eller den pågældende virksomhed.
2. Når EU-finansiering, der forvaltes centralt af de institutioner, forvaltningsorganer, fællesforetagender eller andre organer i EU, som ikke er direkte eller indirekte under medlemsstatens kontrol, kombineres med statsstøtte, skal kun sidstnævnte tages i betragtning ved vurderingen af, hvorvidt anmeldelsestærsklerne og de maksimale støtteintensiteter og lofter er overholdt, forudsat at den samlede offentlige finansiering af de samme støtteberettigede omkostninger ikke overstiger de mest favorable satser, der er fastsat i de relevante bestemmelser i EU-lovgivningen.
3. Støtte med identificerbare støtteberettigede omkostninger, som efter denne forordning er fritaget for anmeldelseskravet i traktatens artikel 108, stk. 3, kan kumuleres med:
a)
anden statsstøtte, så længe denne støtte vedrører andre identificerbare støtteberettigede omkostninger
b)
anden statsstøtte til de samme støtteberettigede omkostninger, hvad enten de overlapper delvist eller helt, på betingelse af, at en sådan kumulering ikke medfører en overskridelse af den maksimale støtteintensitet eller det maksimale støttebeløb, der finder anvendelse på denne støtte i henhold til denne forordning.
4. Støtte uden identificerbare støtteberettigede omkostninger, som er fritaget efter denne forordnings artikel 18 og 45, kan kumuleres med enhver anden statsstøtte med identificerbare støtteberettigede omkostninger.
Støtte uden identificerbare støtteberettigede omkostninger kan kumuleres med anden statsstøtte uden identificerbare støtteberettigede omkostninger op til den højeste relevante finansieringstærskel, som under de særlige omstændigheder i hvert enkelt tilfælde gælder i henhold til denne eller en anden gruppefritagelsesforordning eller afgørelse vedtaget af Kommissionen.
5. Støtte fritaget efter afdeling 1, 2 og 3 i kapitel III i denne forordning må ikke kumuleres med betalinger efter artikel 81, stk. 2, og artikel 82 i forordning (EU) nr. 1305/2013 til de samme støtteberettigede omkostninger, hvis en sådan kumulering ville medføre en overskridelse af de maksimale støtteintensiteter eller støttebeløb, der er fastsat i kapitel III.
6. Støtte fritaget efter denne forordning må ikke kumuleres med nogen form for de minimis-støtte til de samme støtteberettigede omkostninger, hvis en sådan kumulering ville medføre en overskridelse af de maksimale støtteintensiteter eller støttebeløb, der er fastsat i kapitel III.
7. Støtte til investeringer i genopretning af landbrugsproduktionspotentialet, jf. artikel 14, stk. 3, litra e), må ikke kumuleres med støtte til kompensation for materielle skader efter denne forordnings artikel 25, 26 og 30.
8. Etableringsstøtte til producentgrupper og -organisationer i landbrugssektoren efter artikel 19 i denne forordning må ikke kumuleres med støtte til oprettelse af producentsammenslutninger og -organisationer i landbrugssektoren efter artikel 27 i forordning (EU) nr. 1305/2013.
Etableringsstøtte til unge landbrugere og etableringsstøtte til udvikling af små bedrifter efter denne forordnings artikel 18 må ikke kumuleres med støtte til virksomhedsetablering til unge landbrugere eller udvikling af små landbrugsbedrifter efter artikel 19, stk. 1, litra a), nr. i) og iii), i forordning (EU) nr. 1305/2013, hvis en sådan kumulering ville medføre en overskridelse af de maksimale støtteintensiteter eller støttebeløb, der er fastsat i kapitel III.
Artikel 9
Offentliggørelse og information
1. Senest 10 arbejdsdage før ikrafttrædelsen af en støtteordning, der efter denne forordning er fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, eller ydelsen af en ved denne forordning fritaget ad hoc-støtte fremsender medlemsstaten via Kommissionens elektroniske anmeldelsesapplikation, jf. artikel 3 i forordning (EF) nr. 794/2004, kortfattede oplysninger om den pågældende støtte i det i bilag II til denne forordning fastlagte standardformat.
Senest ti arbejdsdage efter modtagelsen af de kortfattede oplysninger fremsender Kommissionen en kvittering for modtagelsen med et identifikationsnummer for støtten.
2. Medlemsstaten offentliggør på et centralt nationalt eller regionalt statsstøttewebsted:
a)
de i stk. 1 omhandlede kortfattede oplysninger eller et link hertil
b)
den fulde ordlyd af hver af de i stk. 1 omhandlede støtteforanstaltninger, herunder ændringer heraf, eller et link til den fulde ordlyd
c)
de i bilag III til denne forordning fastlagte oplysninger om alle individuelle støttetildelinger, der overstiger:
i)
60 000 EUR til støttemodtagere, der er aktive inden for primær landbrugsproduktion
ii)
500 000 EUR til støttemodtagere, der er aktive inden for forarbejdning af landbrugsprodukter, afsætning af landbrugsprodukter eller i skovbrugssektoren eller til aktiviteter, der falder uden for traktatens artikel 42.
3. For støtteordninger i form af skattefordele anses denne betingelse for at være opfyldt, hvis medlemsstaten offentliggør de krævede oplysninger om individuelle støttetildelinger i følgende trancher i mio. EUR:
a)
0,06-0,5 kun ved støtte til primær landbrugsproduktion
b)
0,5-1
c)
1-2
d)
2-5
e)
5-10
f)
10-30 og
g)
30 og derover.
4. De i stk. 2, litra c), nævnte oplysninger angives og gøres tilgængelige på den i bilag III beskrevne standardiserede måde med effektive søge- og downloadfunktioner. De i stk. 2, litra c), nævnte oplysninger offentliggøres senest seks måneder efter datoen for støttens tildeling, eller, hvis det drejer sig om støtte i form af skattefordele, senest et år efter udløbet af fristen for indgivelse af skatteangivelsen, og skal være tilgængelige i mindst 10 år fra det tidspunkt, hvor støtten blev tildelt.
5. Offentliggørelsen af støtteordningens eller ad hoc-foranstaltningens fulde ordlyd, jf. stk.1, skal bl.a. omfatte en udtrykkelig henvisning til denne forordning med angivelse af dens titel og henvisning til dens offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende samt de relevante særlige bestemmelser i kapitel III eller eventuelt til den nationale lov, der sikrer overholdelse af denne forordnings relevante bestemmelser. Desuden angives gennemførelsesbestemmelser til og ændringer af ordningen eller foranstaltningen.
6. Kommissionen offentliggør på sit websted:
a)
de i stk. 1 omhandlede kortfattede oplysninger
b)
links til alle medlemsstaternes statsstøttewebsteder som omhandlet i stk. 2.
7. Medlemsstaterne overholder bestemmelserne i stk. 2, 3 og 4 senest to år efter denne forordnings ikrafttræden.
Artikel 10
Undgåelse af dobbelt offentliggørelse
Ved ydelse af individuel støtte, som falder ind under forordning (EU) nr. 1305/2013, og som enten medfinansieres af ELFUL eller ydes som supplerende national finansiering af sådanne samfinansierede foranstaltninger, kan medlemsstaten vælge ikke at offentliggøre støttetildelingen på det i nærværende forordnings artikel 9, stk. 2, omhandlede statsstøttewebsted, forudsat at oplysningerne om den individuelle støtte allerede er offentliggjort i overensstemmelse med artikel 111, 112 og 113 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 (32). Medlemsstaten skal i så fald på sit centrale statsstøttewebsted henvise til det i artikel 111 i forordning (EU) nr. 1306/2013 omhandlede websted.
KAPITEL II
PROCEDUREKRAV
Artikel 11
Inddragelse af gruppefritagelsen
Hvis en medlemsstat yder støtte, der hævdes at være fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, efter denne forordning, uden at leve op til betingelserne i kapitel I-III, kan Kommissionen, efter at have givet den pågældende medlemsstat lejlighed til at fremsætte sine bemærkninger, vedtage en afgørelse om, at alle eller nogle af de fremtidige støtteforanstaltninger, som den pågældende medlemsstat vedtager, og som i øvrigt lever op til betingelserne i denne forordning, skal anmeldes til Kommissionen i overensstemmelse med traktatens artikel 108, stk. 3. De støtteforanstaltninger, der skal anmeldes, kan være begrænset til bestemte typer støtte, støtte ydet til bestemte støttemodtagere eller støtteforanstaltninger vedtaget af bestemte af den pågældende medlemsstats myndigheder.
Artikel 12
Indberetning
1. Medlemsstaterne fremsender i elektronisk form og i overensstemmelse med kapitel III i forordning (EF) nr. 794/2004 en årlig rapport til Kommissionen om anvendelsen af denne forordning for hvert hele kalenderår eller for den del af et kalenderår, hvor denne forordning finder anvendelse.
2. Den årlige rapport skal desuden indeholde:
a)
oplysninger om dyresygdomme og skadedyrangreb efter artikel 26
b)
meteorologiske oplysninger om arten af, tidspunktet for, det relative omfang af og stedet for ugunstige vejrforhold, som kan sidestilles med en naturkatastrofe, jf. artikel 25, eller naturkatastrofer i landbrugssektoren, jf. artikel 30.
Artikel 13
Tilsyn
Medlemsstaterne fører detaljerede fortegnelser indeholdende alle de oplysninger og al den dokumentation, der er nødvendige for at fastslå, at alle betingelserne i denne forordning er opfyldt. Disse fortegnelser opbevares i ti år fra det tidspunkt, hvor ad hoc-støtten blev ydet, eller hvor der senest blev ydet støtte inden for rammerne af en støtteordning. På Kommissionens anmodning indsender medlemsstaten inden for en frist på 20 arbejdsdage eller en i anmodningen eventuelt fastsat længere frist alle de oplysninger og al den dokumentation, som Kommissionen finder nødvendige for at kunne føre tilsyn med anvendelsen af denne forordning.
KAPITEL III
STØTTEKATEGORIER
AFDELING 1
Støtte til SMV, der beskæftiger sig med primær landbrugsproduktion, forarbejdning af landbrugsprodukter eller afsætning af landbrugsprodukter
Artikel 14
Støtte til investeringer i materielle og immaterielle aktiver i landbrugsbedrifter med henblik på primær landbrugsproduktion
1. Støtte til investeringer i materielle eller immaterielle aktiver i landbrugsbedrifter i forbindelse med primær landbrugsproduktion er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-14 samt kapitel I.
2. Investeringerne skal gennemføres af en eller flere støttemodtagere eller vedrøre et materielt eller immaterielt aktiv, som bruges af en eller flere støttemodtagere.
3. Investeringerne skal tage sigte på mindst et af følgende mål:
a)
forbedring af bedriftens samlede resultater og bæredygtighed, navnlig gennem nedbringelse af produktionsomkostninger og forbedring og omstilling af produktionen
b)
forbedring af det naturlige miljø, hygiejneforholdene eller dyrevelfærdsstandarden, forudsat at investeringerne er mere vidtgående end de gældende EU-standarder
c)
etablering og forbedring af infrastruktur til udvikling, tilpasning og modernisering af landbrug, herunder adgang til landbrugsarealer, jordfordeling og -forbedring, energi- og vandforsyning og energi- og vandbesparelse
d)
opfyldelse af mål for miljø- og klimavenligt landbrug, herunder bevarelse af den biologiske mangfoldighed af arter og naturtyper eller forbedring af skønheds- og rekreationsværdien af et Natura 2000-område eller et andet område af stor naturværdi som fastlagt i medlemsstatens nationale eller regionale landdistriktsprogram, så længe investeringerne ikke er produktive
e)
genoprettelse af produktionspotentiale efter skader forårsaget af naturkatastrofer, ugunstige vejrforhold, som kan sidestilles med en naturkatastrofe, dyresygdomme eller skadedyrangreb samt forebyggelse af skader som følge af sådanne begivenheder.
4. Investeringerne kan tage sigte på produktion af biobrændstoffer i bedriften eller produktion af energi på basis af vedvarende energikilder, forudsat at denne produktion ikke overstiger bedriftens gennemsnitlige årlige forbrug af energi eller brændstof.
Ved investering i produktion af biobrændstoffer må produktionsanlæggenes produktionskapacitet ikke overstige den pågældende landbrugsbedrifts gennemsnitlige årlige brændstofforbrug til transport, og de producerede biobrændstoffer må ikke sælges på markedet.
Ved investering i produktion af termisk energi og elektricitet på basis af vedvarende energi i landbrugsbedriften må produktionsanlæggene udelukkende bruges til dækning af støttemodtagerens eget energibehov, og deres produktionskapacitet må ikke overstige det samlede gennemsnitlige årlige forbrug af termisk energi og elektricitet på den pågældende bedrift, herunder landbrugshusholdningen. Der må kun sælges elektricitet til nettet i det omfang, hvor loftet over det årlige egetforbrug er overholdt.
Hvis investeringen i produktion af energi eller biobrændstoffer foretages af flere støttemodtagere med det formål at dække deres egne biobrændstof- og energibehov, beregnes alle støttemodtagernes gennemsnitlige årsforbrug ved at lægge de enkelte støttemodtageres årlige gennemsnitsforbrug sammen.
Ved investeringer i vedvarende energiinfrastruktur, som forbruger eller producerer energi, skal de eventuelle nationale minimumsstandarder for energieffektivitet være overholdt.
Investeringer i anlæg, der primært tager sigte på produktion af elektricitet på basis af biomasse, er ikke støtteberettigede, medmindre en af medlemsstaterne nærmere fastsat procentdel af varmen udnyttes.
Medlemsstaterne skal fastsætte begrænsninger i den andel, som korn og andre stivelsesrige afgrøder, sukker og olieholdige afgrøder højst må tegne sig for ved produktion af bioenergi, herunder biobrændstoffer, i forskellige typer anlæg. Støtte til bioenergiinvesteringsprojekter må kun ydes for bioenergi, der opfylder bæredygtighedskriterierne i EU-lovgivningen, herunder artikel 17, stk. 2-6, i direktiv 2009/28/EF.
5. Investeringen skal stemme overens med EU-lovgivningen og den nationale miljølovgivning i den pågældende medlemsstat. Støtte til investeringer, som i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/92/EU kræver en miljøvurdering, skal være underlagt en betingelse om, at der er foretaget en sådan vurdering, og at der før datoen for den individuelle støttes ydelse er givet byggetilladelse til investeringsprojektet.
6. Der kan ydes støtte til følgende støtteberettigede omkostninger:
a)
omkostninger til opførelse, erhvervelse (herunder leasing) eller renovering af fast ejendom, idet køb af jord dog kun er støtteberettiget med op til 10 % af de samlede støtteberettigede omkostninger ved den pågældende investering
b)
udgifter til køb eller leje med købsforpligtelse af maskiner og udstyr op til aktivets markedsværdi
c)
generalomkostninger i forbindelse med de under (a) og (b) nævnte udgifter, f.eks. honorarer til arkitekter, ingeniører og konsulenter, honorarer for rådgivning om miljømæssig og økonomisk bæredygtighed, herunder gennemførlighedsundersøgelser; udgifter til gennemførlighedsundersøgelser forbliver støtteberettigede, selv om der i lyset af deres resultater ikke afholdes nogen af de under (a) og (b) nævnte udgifter
d)
køb eller udvikling af computersoftware og køb af patenter, licenser, ophavsrettigheder og varemærker
e)
udgifter til ikkeproduktive investeringer i tilknytning til de i stk. 3, litra (d)), nævnte mål
f)
i forbindelse med kunstvanding er det kun omkostningerne ved investeringer, som opfylder følgende betingelser, der er støtteberettigede:
i)
der skal for hele det område, hvor investeringen gennemføres, samt ethvert andet område, hvor miljøet vil kunne blive påvirket af investeringen, være anmeldt en vandområdeplan efter artikel 13 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF (33) til Kommissionen. De foranstaltninger, der træffes under vandområdeplanen i overensstemmelse med direktivets artikel 11, og som er relevante for landbrugssektoren, skal være angivet i det relevante indsatsprogram. Måling af vandanvendelsen med henblik på måling af vand på niveauet for den støttede investering skal forefindes eller indføres som led i investeringen
ii)
investeringen skal føre til en reduktion af det hidtidige vandforbrug med mindst 25 %
I relation til litra f) gælder dog, at investeringer, der påvirker grund- eller overfladevand, hvis status er blevet identificeret som mindre end god i den relevante vandområdeplan på grund af vandkvantiteten, og investeringer, der fører til en nettoforøgelse af kunstvandingsområder, der påvirker et givet grund- eller overfladevandområde, ikke er støtteberettigede efter bestemmelserne i denne artikel.
Betingelserne i litra f), nr. i) og ii), finder ikke anvendelse på en investering i et eksisterende anlæg, som udelukkende påvirker energieffektiviteten, eller en investering i opførelse af et reservoir eller en investering i brugen af recirkulationsvand, som ikke berører et grund- eller overfladevandområde.
g)
for investeringer i genoprettelse af produktionspotentiale efter skader forårsaget af naturkatastrofer, ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe, dyresygdomme eller skadedyrangreb er kun udgifter til genoprettelse af produktionspotentialet op til det niveau, det havde før den relevante begivenheds indtræden, støtteberettigede.
h)
for investeringer i forebyggelse af skader som følge af naturkatastrofer, ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe, dyresygdomme eller skadedyrangreb kan de støtteberettigede omkostninger omfatte udgifterne til specifikke forebyggelsesforanstaltninger.
7. Andre omkostninger end de i stk. 6, litra a) og b), nævnte i forbindelse med leje- eller leasingkontrakter, såsom udlejerens fortjeneste, renteomkostninger ved refinansiering, generalomkostninger og forsikringspræmier, er ikke støtteberettigede.
Driftskapital betragtes ikke som en støtteberettiget omkostning.
8. Fra 1. januar 2017 kan støtte i forbindelse med kunstvanding kun ydes af medlemsstater, der for det vandområdedistrikt, hvori investeringen gennemføres, sikrer, at landbrugssektoren ved de forskellige vandanvendelser yder et bidrag til dækning af omkostningerne ved vandforsyning i overensstemmelse med artikel 9, stk. 1, første led, i direktiv 2000/60/EF, i det relevante omfang under hensyn til de samfundsmæssige, miljømæssige og økonomiske virkninger heraf samt de geografiske og klimatiske forhold i den eller de berørte regioner
9. Der må ikke ydes støtte til:
a)
køb af produktionsrettigheder, betalingsrettigheder og etårige planter
b)
udplantning af etårige planter
c)
dræningsarbejder
d)
investeringer i opfyldelse af EU-standarder med undtagelse af støtte, der ydes til unge landbrugere inden for de første 24 måneder efter deres etablering
e)
køb af dyr, medmindre der er tale om støtte til investeringer efter stk. 3, litra (e).
10. Støtten må ikke være begrænset til bestemte landbrugsprodukter og skal derfor kunne ydes enten inden for alle sektorer inden for primær landbrugsproduktion eller inden for hele planteavlssektoren eller husdyrbrugssektoren. En medlemsstat kan dog udelukke visse produkter fra at modtage støtte på grund af overkapacitet på det indre marked eller manglende afsætningsmuligheder.
11. Støtte efter stk. 1 må ikke ydes i strid med forbud eller restriktioner, som er fastsat i forordning (EU) nr. 1308/2013, heller ikke selv om sådanne forbud og restriktioner kun tager sigte på EU-støtte ydet i henhold til nævnte forordning.
12. Støtteintensiteten må højst udgøre:
a)
75 % af de støtteberettigede omkostninger i regioner i den yderste periferi
b)
75 % af de støtteberettigede omkostninger på de mindre øer i Det Ægæiske Hav
c)
50 % af de støtteberettigede omkostninger i mindre udviklede regioner og i alle regioner, hvis BNP pr. indbygger i perioden fra 1. januar 2007 til 31. december 2013 lå på under 75 % af gennemsnittet i EU-25 i referenceperioden, men over 75 % af BNP-gennemsnittet i EU-27
d)
40 % af de støtteberettigede omkostninger i andre regioner.
13. Satserne i stk. 12 kan forhøjes med 20 procentpoint, forudsat at den maksimale støtteintensitet ikke overstiger 90 %, ved støtte til:
a)
unge landbrugere eller landbrugere, som har etableret sig inden for de fem år, der gik forud for støtteansøgningsdatoen
b)
kollektive investeringer, såsom investeringer i lagerfaciliteter, der benyttes af en gruppe landbrugere, eller anlæg til klargøring af landbrugsprodukterne før markedsføring, og integrerede projekter, der indgår i flere foranstaltninger efter forordning (EU) nr. 1305/2013, herunder i forbindelse med fusioner af producentsammenslutninger
c)
investeringer i områder med naturbetingede og andre specifikke begrænsninger
d)
investeringer, hvortil der ydes støtte inden for rammerne af Det Europæiske Innovationspartnerskab (EIP), såsom investering i en ny bedriftsbygning til testning af en ny staldtype udviklet i en operationel gruppe bestående af landbrugere, videnskabsfolk og ikkestatslige dyrevelfærdsorganisationer
e)
investeringer i forbedring af miljø-, hygiejne- eller dyrevelfærdsstandarden, jf. stk.3, litra b); i forbindelse hermed må den forhøjede sats dog kun gælde for meromkostningerne ved at nå op på et højere niveau end det, der kræves af gældende EU-standarder, og uden at produktionskapaciteten dermed øges.
14. For ikkeproduktive investeringer i genoprettelse af produktionspotentiale, jf. stk. 3, litra (d), og investeringer i forebyggende foranstaltninger, jf. stk. 3, litra e), må den maksimale støtteintensitet ikke overstige 100 %.
For investeringer i forbindelse med forebyggende foranstaltninger efter stk. 3, litra e), må den maksimale støtteintensitet ikke overstige 80 %. Støtteintensiteten kan dog forhøjes op til 100 %, hvis investeringerne foretages kollektivt af mere end én støttemodtager.
Artikel 15
Støtte til jordfordeling i landbruget
Støtte til jordfordeling i landbruget er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, når den opfylder betingelserne i kapitel I og udelukkende ydes til dækning af rets- og administrationsomkostninger, herunder opmålingsomkostninger, og højst udgør 100 % af de faktisk afholdte omkostninger.
Artikel 16
Støtte til investeringer i forbindelse med flytning af bedriftsbygninger
1. Støtte til investeringer i forbindelse med flytning af bedriftsbygninger er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-5 samt kapitel I.
2. Flytningen af bedriftsbygningen skal tjene et formål i almen interesse.
Den almene interesse, der lægges til grund for ydelse af støtte efter denne artikel, skal være nærmere angivet i medlemsstatens relevante bestemmelser.
3. Hvis flytningen består i nedrivning, bortskaffelse og genopførelse af eksisterende bygninger, kan støtteintensiteten være på op til 100 % af de faktisk afholdte omkostninger hertil.
4. Hvis flytningen foruden nedrivning, bortskaffelse og genopførelse af eksisterende bygninger som omhandlet i stk. 3 resulterer i en modernisering af disse bygninger eller en forøgelse af produktionskapaciteten, finder de i artikel 14, stk. 12 og 13, fastsatte støttesatser for investeringsstøtte anvendelse på omkostningerne ved moderniseringen af bygningerne eller forøgelsen af produktionskapaciteten.
Hvis der alene er tale om at udskifte eksisterende bygninger eller anlæg med nye, moderne bygninger eller anlæg uden nogen fundamental ændring af produktionen eller den anvendte teknologi, anses investeringen i denne forbindelse ikke for at resultere i en modernisering
5. Den maksimale støtteintensitet kan udgøre op til 100 % af de støtteberettigede omkostninger, hvor der er tale om flytning af aktiviteter i nærheden af bebyggelser i landdistrikter med sigte på at forbedre livskvaliteten og miljøet i bebyggelsen.
Artikel 17
Støtte til investeringer i forbindelse med forarbejdning af landbrugsprodukter og afsætning af landbrugsprodukter
1. Støtte til investeringer i materielle eller immaterielle aktiver i forbindelse med forarbejdning af landbrugsprodukter og afsætning af landbrugsprodukter er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-10 samt kapitel I.
2. Investeringen skal tage sigte på forarbejdning af landbrugsprodukter eller afsætning af landbrugsprodukter.
3. Investeringer i forbindelse med produktion af fødevarebaserede biobrændstoffer er ikke støtteberettigede efter denne artikel.
4. Investeringen skal stemme overens med EU-lovgivningen og den nationale miljølovgivning i den pågældende medlemsstat. Støtte til investeringer, som i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/92/EU kræver en miljøvurdering, skal være underlagt en betingelse om, at der er foretaget en sådan vurdering, og at der før datoen for den individuelle støttes ydelse er givet byggetilladelse til investeringsprojektet.
5. Der kan ydes støtte til følgende støtteberettigede omkostninger:
a)
omkostninger til opførelse, erhvervelse (herunder leasing) eller renovering af fast ejendom, idet køb af jord dog kun er støtteberettiget med op til 10 % af de samlede støtteberettigede omkostninger ved den pågældende foranstaltning
b)
udgifter til køb eller leje med købsforpligtelse af maskiner og udstyr op til aktivets markedsværdi
c)
generalomkostninger i forbindelse med de under (a) og (b) nævnte udgifter, f.eks. honorarer til arkitekter, ingeniører og konsulenter, honorarer for rådgivning om miljømæssig og økonomisk bæredygtighed, herunder gennemførlighedsundersøgelser; udgifter til gennemførlighedsundersøgelser forbliver støtteberettigede, selv om der i lyset af deres resultater ikke afholdes nogen af de under (a) og (b) nævnte udgifter
d)
køb eller udvikling af computersoftware og køb af patenter, licenser, ophavsrettigheder og varemærker.
6. Andre omkostninger end de i stk. 5, litra a) og b), nævnte i forbindelse med leje- eller leasingkontrakter, såsom udlejerens fortjeneste, renteomkostninger ved refinansiering, generalomkostninger og forsikringspræmier, er ikke støtteberettigede.
Driftskapital betragtes ikke som støtteberettigede omkostninger.
7. Der må ikke ydes støtte til investeringer i opfyldelse af gældende EU-standarder.
8. Der må ikke ydes støtte i strid med forbud eller restriktioner, som er fastsat i forordning (EU) nr. 1308/2013, heller ikke selv om sådanne forbud og restriktioner kun tager sigte på EU-støtte ydet i henhold til nævnte forordning.
9. Støtteintensiteten må ikke overstige:
a)
75 % af de støtteberettigede omkostninger i regioner i den yderste periferi
b)
75 % af de støtteberettigede omkostninger på de mindre øer i Det Ægæiske Hav
c)
50 % af de støtteberettigede omkostninger i mindre udviklede regioner og i alle regioner, hvis BNP pr. indbygger i perioden 2007-2013 lå på under 75 % af gennemsnittet i EU-25 i referenceperioden, men over 75 % af BNP-gennemsnittet i EU-27
d)
40 % af de støtteberettigede omkostninger i andre regioner.
10. Satserne i stk. 9 kan forhøjes med 20 procentpoint, forudsat at den maksimale støtteintensitet ikke overstiger 90 %, ved støtte til foranstaltninger:
a)
i tilknytning til en fusion af producentsammenslutninger eller
b)
hvortil der ydes støtte inden for rammerne af EIP.
Artikel 18
Etableringsstøtte til unge landbrugere og udvikling af små bedrifter
1. Etableringsstøtte til unge landbrugere og etableringsstøtte til udvikling af små bedrifter er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-7 samt kapitel I.
2. Støtten skal ydes til unge landbrugere eller små bedrifter som defineret i denne forordnings artikel 2, nr. 34, eller små bedrifter som defineret af medlemsstaten.
Medlemsstaternes definition af små bedrifter skal svare til den, der indgår i og er godkendt af Kommissionen i det pågældende landdistriktsprogram.
Medlemsstaterne skal fastlægge øvre og nedre tærskler for adgang til etableringsstøtte til unge landbrugere og udvikling af små bedrifter baseret på landbrugsbedriftens produktionspotentiale målt som standard output, jf. artikel 5 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1242/2008 (34), eller tilsvarende. Den nederste tærskel for etableringsstøtte til unge landbrugere skal være højere end den øverste tærskel for adgang til støtte til udvikling af små bedrifter.
Støtten må kun ydes til mikrovirksomheder og små virksomheder.
3. Hvis støtten ydes til en ung landbruger, der etablerer en bedrift i form af en juridisk person, skal den unge landbruger have faktisk og varig kontrol med den juridiske person og dennes beslutninger om drift, overskud og finansiel risiko. Hvis flere fysiske personer, heriblandt personer, der ikke er unge landbrugere, deltager i den juridiske persons kapital eller drift, skal den unge landbruger enten selv eller i forening med andre kunne udøve en sådan faktisk og varig kontrol. Hvis en juridisk person kontrolleres af en anden juridisk person alene eller i forening med andre gælder disse krav for enhver fysisk person, der kontrollerer denne anden juridiske person.
4. Støtten skal være betinget af, at der fremlægges en forretningsplan for den kompetente myndighed i medlemsstaten, hvis gennemførelse skal påbegyndes senest ni måneder efter vedtagelsen af afgørelsen om tildeling af støtte.
Forretningsplanen skal mindst indeholde angivelse af følgende:
a)
for etableringsstøtte til unge landbrugere:
i)
udgangssituationen på bedriften
ii)
konkrete milepæle og mål for udvikling af bedriftens aktiviteter
iii)
nærmere redegørelse for de foranstaltninger, bl.a. i relation til miljømæssig bæredygtighed og ressourceeffektivitet, der skal træffes for at udvikle bedriftens aktiviteter, såsom investeringer, uddannelse, konsulentbistand
b)
for etableringsstøtte til udvikling af små bedrifter
i)
udgangssituationen på bedriften og
ii)
nærmere redegørelse for de foranstaltninger, bl.a. i relation til miljømæssig bæredygtighed og ressourceeffektivitet, der kunne træffes for at forbedre rentabiliteten, såsom investeringer, uddannelse, samarbejde.
5. For unge landbrugeres vedkommende skal det i den i stk. 4, litra a), omhandlede forretningsplan være fastsat, at støttemodtageren senest 18 måneder efter etableringen skal opfylde de kriterier, der gælder for definitionen af en aktiv landbruger i artikel 2, nr. 42. Støttemodtagere, som ikke besidder de faglige kvalifikationer og kompetencer, der kræves for at falde ind under denne definition, har ret til at modtage støtte, hvis de forpligter sig til at erhverve disse kvalifikationer og kompetencer senest 36 måneder efter vedtagelsen af afgørelsen om støttetildeling. Dette tilsagn skal være indeholdt i forretningsplanen.
6. Støtten skal udbetales eller ydes i mindst to rater eller trancher over højst fem år.
For støtte til unge landbrugere skal den sidste støtterate eller støttetranche gøres betinget af, at den i stk. 4, litra a), omhandlede forretningsplan er korrekt gennemført.
7. Støttebeløbet pr. ung landbruger skal være begrænset til 70 000 EUR og baseres på den socioøkonomiske situation i den pågældende medlemsstat.
Støttebeløbet pr. lille bedrift må højst udgøre 15 000 EUR.
Artikel 19
Etableringsstøtte til producentgrupper og -sammenslutninger i landbrugssektoren
1. Etableringsstøtte til producentgrupper og -sammenslutninger er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-9 samt kapitel I.
2. Kun de producentgrupper og -sammenslutninger, der er officielt anerkendt af medlemsstaternes kompetente myndighed på grundlag af en forretningsplan, er støtteberettigede.
3. Støtten må kun ydes, hvis medlemsstaten forpligter sig til at kontrollere, at målene i den i stk. 2 omhandlede forretningsplan er nået senest fem år efter den officielle anerkendelse af producentgruppen eller -sammenslutningen.
4. Aftaler, vedtagelser og samordnet praksis inden for producentgruppen eller -sammenslutningen skal stemme overens med de relevante konkurrenceregler, således som de finder anvendelse i henhold til artikel 206-210 i forordning (EU) nr. 1308/2013.
5. Der må ikke ydes støtte til:
a)
produktionsorganisationer såsom virksomheder eller kooperativer, der har til formål at forvalte en eller flere landbrugsbedrifter, og som derfor i realiteten er individuelle producenter
b)
andre landbrugssammenslutninger, der varetager opgaver som f.eks. gensidig støtte eller vikar- eller driftskonsulentbistand, på medlemmernes bedrifter uden at være involveret i en fælles tilpasning af udbuddet til markedet
c)
producentgrupper, -sammenslutninger eller -foreninger, hvis målsætninger er uforenelige med artikel 152, stk. 1, litra c), og stk. 3, og artikel 156 i forordning (EU) nr. 1308/2013.
6. Følgende omkostninger er støtteberettigede: udgifter til leje af passende lokaler, erhvervelse af kontorudstyr, herunder edb-maskinel og -programmel, udgifter til administrativt personale, generalomkostninger, advokatsalærer og administrationsgebyrer.
Ved køb af fast ejendom er de støtteberettigede udgifter hertil begrænset til de tilsvarende udgifter til leje på almindelige markedsvilkår.
7. Støtten skal ydes som et fast tilskud, der udbetales i årlige rater i de første fem år efter den dato, hvor producentgruppen eller -sammenslutningen blev officielt anerkendt af den kompetente myndighed på grundlag af den i stk. 2 omhandlede forretningsplan.
Medlemsstaterne udbetaler først den sidste rate efter at have kontrolleret, at forretningsplanen er gennemført korrekt.
Støtten skal være degressiv.
8. Støtteintensiteten må ikke overstige 100 % af de støtteberettigede omkostninger.
9. Det samlede støttebeløb må højst udgøre 500 000 EUR.
Artikel 20
Støtte til landbrugsproducenters deltagelse i kvalitetsordninger
1. Følgende former for støtte til producenter af landbrugsprodukter er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3:
a)
støtte til ny deltagelse i kvalitetsordninger, som opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-6 samt kapitel I
b)
støtte til omkostningerne ved obligatoriske kontrolforanstaltninger i forbindelse kvalitetsordningerne, der af eller på vegne af den kompetente myndighed gennemføres i henhold til EU- eller national lovgivning, når betingelserne i denne artikels stk. 2, 4, 6, 7 og 8 samt kapitel I er opfyldt
c)
støtte til omkostningerne ved markedsundersøgelser, produktudformning og - design og udarbejdelse af ansøgninger om anerkendelse af kvalitetsordninger, når betingelserne i denne artikels stk. 2, 6, 7 og 8 samt kapitel I er opfyldt.
2. Støtte efter stk. 1 kan ydes til følgende kvalitetsordninger:
a)
kvalitetsordninger indført i henhold til følgende forordninger og bestemmelser:
i)
Afdeling 2 i Kapitel I i Afsnit II i Del II i forordning (EU) nr. 1308/2013 for vins vedkommende
ii)
forordning (EU) nr. 1151/2012
iii)
Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 (35)
iv)
Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 110/2008 (36)
v)
Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 251/2014 (37)
b)
kvalitetsordninger, herunder bedriftscertificeringsordninger, for landbrugsprodukter anerkendt af medlemsstaterne som værende i overensstemmelse med følgende kriterier:
i)
specificiteten af det endelige produkt, der er produceret under disse kvalitetsordninger, skal være afledt af klare forpligtelser til at sikre:
-
særlige produktkarakteristika eller
-
specifikke landbrugs- eller produktionsmetoder eller
-
en kvalitet af det endelige produkt, der går betydeligt længere end handelsvarestandarderne for folke-, dyre- eller plantesundhed, dyrevelfærd eller miljøbeskyttelse
ii)
kvalitetsordningen skal være åben for alle producenter
iii)
kvalitetsordningen skal omfatte bindende endelige produktspecifikationer, og overholdelsen af disse specifikationer skal kontrolleres af offentlige myndigheder eller af et uafhængigt inspektionsorgan
iv)
kvalitetsordningen skal være gennemsigtig og sikre fuld sporbarhed for produkterne
c)
frivillige certificeringsordninger for landbrugsprodukter anerkendt af medlemsstaten, som opfylder kravene i Kommissionens meddelelse om EU-retningslinjer for bedste praksis for frivillige certificeringsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (38).
3. Støtte efter stk. 1, litra a), skal ydes til producenter af landbrugsprodukter i form af et incitamentskabende årligt tilskud, hvis størrelse fastlægges i forhold til de faste omkostninger ved deltagelse i kvalitetsordningerne.
4. Støtte efter stk. 1, litra a) og b), må ikke ydes til dækning af omkostningerne ved kontrol, som støttemodtageren selv gennemfører, eller hvortil omkostningerne i henhold til EU-lovgivningen skal afholdes af producenterne af landbrugsprodukterne eller producentgrupper, uden nærmere angivelse af de faktiske beløb.
5. Støtte efter stk. 1, litra a), må ydes i højst fem år, og det maksimale støttebeløb må ikke overstige 3 000 EUR om året pr. støttemodtager.
6. Alle støtteberettigede virksomheder i det pågældende område skal have adgang til støtten på objektivt fastsatte vilkår.
7. Støtte efter stk. 1, litra b) og c), må ikke indebære direkte betalinger til støttemodtagerne.
Støtte efter stk. 1, litra b) og c), skal udbetales til det organ eller den virksomhed, der gennemfører kontrollen eller markedsundersøgelsen eller yder konsulentbistanden.
8. Støtte efter stk. 1, litra b) og c), må højst udgøre 100 % af de faktisk afholdte omkostninger.
Artikel 21
Støtte til videnoverførsel og informationsaktioner
1. Støtte til videnoverførsel og informationsaktioner er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-8 samt kapitel I.
2. Støtten skal tage sigte på erhvervsuddannelse og kompetenceudvikling, herunder uddannelseskurser, workshopper og coaching, demonstration og informationsaktioner.
Der kan også ydes støtte til kortsigtede udvekslingsordninger vedrørende landbrugsdrift samt besøg på bedrifterne.
Støtte til demonstrationsaktiviteter kan omfatte relevante investeringsomkostninger.
3. Støtten kan ydes til dækning af følgende støtteberettigede omkostninger:
a)
omkostninger ved tilrettelæggelse af uddannelses- og kompetenceudviklingsaktiviteter, herunder uddannelseskurser, workshops og coaching, demonstrationsaktiviteter eller informationsaktioner
b)
omkostninger ved deltagernes rejse, indkvartering og forplejning
c)
udgifter til afløsere under landbrugerens fravær
d)
for demonstrationsprojekters vedkommende i relation til investeringer:
i)
omkostninger til opførelse, erhvervelse (herunder leasing) eller renovering af fast ejendom, idet køb af jord dog kun er støtteberettiget med op til 10 % af de samlede støtteberettigede omkostninger ved den pågældende foranstaltning
ii)
udgifter til køb eller leje med købsforpligtelse af maskiner og udstyr op til aktivets markedsværdi
iii)
generalomkostninger i forbindelse med de i litra a) og b) nævnte udgifter, f.eks. honorarer til arkitekter, ingeniører og konsulenter, honorarer for rådgivning om miljømæssig og økonomisk bæredygtighed, herunder gennemførlighedsundersøgelser; udgifter til gennemførlighedsundersøgelser forbliver støtteberettigede, selv om der i lyset af deres resultater ikke afholdes nogen af de i litra a) og b) nævnte udgifter
iv)
køb eller udvikling af computersoftware og køb af patenter, licenser, ophavsrettigheder og varemærker.
4. De i stk. 3, litra d), omhandlede omkostninger er kun støtteberettigede i det omfang, hvor de er afholdt til demonstrationsprojektet og kun i den periode, demonstrationsprojektet gennemføres.
Kun afskrivningsomkostningerne under demonstrationsprojektets varighed beregnet på grundlag af alment anerkendt regnskabspraksis er støtteberettigede.
5. Støtte efter stk. 3, litra a) og c), må ikke indebære direkte betalinger til støttemodtagerne.
Støtte efter stk. 3, litra a) og c), skal udbetales til udbyderen af videnoverførsels- eller informationsforanstaltningen.
6. De organisationer eller virksomheder, som leverer videnoverførsels- og informationstjenesterne, skal have den nødvendige kapacitet i form af kvalificeret og regelmæssigt uddannet personalet til at udføre disse opgaver.
De i stk. 2 omhandlede aktiviteter kan udføres af producentsammenslutninger eller andre organisationer, uanset deres størrelse.
7. Støtten skal kunne opnås af alle de støtteberettigede virksomheder i det pågældende område, på grundlag af objektivt fastlagte betingelser.
Når de i stk. 2 omhandlede aktiviteter tilvejebringes af producentgrupper eller sammenslutninger eller andre organisationer, må adgangen hertil ikke være betinget af medlemskab af den pågældende gruppe, sammenslutning eller organisation.
Ikke-medlemmers eventuelle bidrag til den pågældende producentgruppes eller -sammenslutnings administrationsomkostninger skal være begrænset til udgifterne til tilvejebringelse af de i stk. 2 omhandlede aktiviteter.
8. Støtteintensiteten må ikke overstige 100 % af de støtteberettigede omkostninger.
For de i stk. 3, litra d), omhandlede demonstrationsprojekter må støttebeløbet ikke overstige 100 000 EUR over tre regnskabsår.
Artikel 22
Støtte til konsulentbistand
1. Støtte til videnoverførsel og informationsaktioner er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2- 8 samt kapitel I.
2. Støtten skal tage sigte på at hjælpe virksomheder, der er aktive i landbrugssektoren, og unge landbrugere med at anvende rådgivningstjenester til at forbedre deres virksomheds eller investerings økonomiske og miljømæssige resultater samt dens klimavenlighed og klimaresistens.
3. Rådgivningen skal være knyttet til mindst et af EU's prioriterede mål for udvikling af landdistrikterne som fastsat i artikel 5 i forordning (EU) nr. 1305/2013 og skal omfatte mindst et af følgende elementer:
a)
forpligtelser som følge af de lovgivningsbestemte forvaltningskrav eller standarder for god landbrugs- og miljømæssig stand, der er fastsat i kapitel I i afsnit VI i forordning (EU) nr. 1306/2013
b)
hvor det er relevant, landbrugsmetoder, der er til gavn for klimaet og miljøet, i henhold til i afsnit III, kapitel 3, i forordning (EU) nr. 1307/2013 og bevarelsen af landbrugsområdet, jf. artikel 4, stk. 1, litra c), i nævnte forordning
c)
foranstaltninger til modernisering, forbedring af konkurrenceevne, sektorintegration, innovation og markedsorientering samt fremme af iværksætteri,
d)
de krav, medlemsstaten har fastsat til gennemførelse af artikel 11, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF
e)
de krav, medlemsstaten har fastsat til gennemførelse af artikel 55 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 (39), især med hensyn til opfyldelse af de generelle principper for integreret bekæmpelse af skadegørere i artikel 14 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/128/EF (40)
f)
hvor det er relevant, standarder for sikkerhed på arbejdspladsen eller standarder for sikkerhed på bedriften
g)
særlig rådgivning til landbrugere, der etablerer sig for første gang, herunder rådgivning om økonomisk og miljømæssig bæredygtighed.
4. Rådgivningen kan også omfatte andre spørgsmål end de i stk. 3 nævnte, herunder især information om modvirkning af og tilpasning til klimaforandringer, biodiversitet og beskyttelse af vandområder som omhandlet i bilag I til forordning (EU) nr. 1307/2013 eller spørgsmål i forbindelse med bedriftens økonomiske og miljømæssige resultater, herunder aspekter vedrørende konkurrencedygtighed. Dette kan omfatte rådgivning om udvikling af korte forsyningskæder, økologisk landbrug og sundhedsaspekter i forbindelse med kvægbrug.
5. Støtten må ikke omfatte direkte betalinger til støttemodtagerne. Støtten skal udbetales til rådgivningsyderen.
6. De virksomheder eller organisationer, som udvælges til at yde rådgivning, skal have passende ressourcer i form af regelmæssigt uddannet og kvalificeret personale, rådgivningsmæssig erfaring og pålidelighed med hensyn til de områder, de rådgiver inden for.
Rådgivningen kan ydes af producentsammenslutninger eller andre organisationer, uanset deres størrelse.
Ved den rådgivning, de yder, skal rådgiverne respektere de forpligtelser til ikke at videregive fortrolig viden, der er omhandlet i artikel 13, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1306/2013.
7. Støtten skal kunne opnås af alle de støtteberettigede virksomheder i det pågældende område, på grundlag af objektivt fastlagte betingelser.
Når konsulentbistanden ydes af producentgrupper eller -sammenslutninger eller andre organisationer, må adgangen hertil ikke være betinget af medlemskab af den pågældende gruppe, sammenslutning eller organisation.
Ikkemedlemmers eventuelle bidrag til den pågældende gruppes, sammenslutnings eller organisations administrationsomkostninger skal være begrænset til udgifterne til leveringen af rådgivningstjenesten.
8. Det maksimale støttebeløb udgør 1 500 EUR pr. rådgivning.
Artikel 23
Støtte til vikarordninger i landbruget
1. Støtte til vikarordninger i landbruget er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-5 samt kapitel I.
2. Støtten skal ydes til dækning af de faktiske udgifter til afløsere for landbrugeren, en fysisk person, som er medlem af landbrugsholdningen, eller en landbrugsmedhjælper under sygdom, herunder deres børns sygdom, og ferie, herunder barsels- og forældreorlov, samt ved dødsfald.
3. Vikariaternes samlede varighed skal være begrænset til 3 måneder om året pr. støttemodtager, dog med undtagelse af vikariater ved barsels- og forældreorlov, som skal være begrænset til 6 måneder.
4. Støtten må ikke indebære direkte betalinger til støttemodtagerne.
Støtten skal udbetales til udbyderen af vikartjenesten.
Vikartjenester kan leveres af producentsammenslutninger eller andre organisationer, uanset deres størrelse. I så fald må adgangen hertil ikke være betinget af medlemskab af den pågældende gruppe, sammenslutning eller organisation
5. Støtteintensiteten må ikke overstige 100 % af de faktisk afholdte omkostninger.
Artikel 24
Støtte til fremstød for landbrugsprodukter
1. Støtte til fremstød for landbrugsprodukter er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-8 samt kapitel I.
2. Støtten kan ydes til dækning af omkostninger ved:
a)
afholdelse af og deltagelse i konkurrencer, messer eller udstillinger
b)
publikationer til udbredelse af kendskabet til landbrugsprodukter i en bredere offentlighed.
3. De i stk. 2, litra (b), omhandlede publikationer må ikke nævne nogen bestemt virksomhed, noget bestemt varemærke eller nogen bestemt oprindelse.
Denne regel gælder dog ikke henvisninger til et landbrugsprodukts oprindelse, der er omfattet af:
a)
kvalitetsordninger som omhandlet i artikel 20, stk. 2, litra a), forudsat at denne henvisning svarer nøjagtigt til den EU-beskyttede angivelse
b)
kvalitetsordninger som omhandlet i artikel 20, stk. 2, litra b) og c), forudsat at denne angivelse er sekundær i forhold til hovedbudskabet.
4. Støtten kan ydes til dækning af følgende støtteberettigede omkostninger ved afholdelse af eller deltagelse i de i stk. 2, litra a), omhandlede konkurrencer, messer og udstillinger:
a)
deltagergebyrer
b)
rejseomkostninger og omkostninger til transport af dyr
c)
omkostninger ved publikationer og websteder til annoncering af begivenheden
d)
leje af udstillingslokaler og stande samt udgifter til opsætning og nedtagning heraf
e)
symbolske præmier op til en værdi af 1 000 EUR pr. præmie og pr. vinder af en konkurrence.
5. Følgende omkostninger til publikationer til udbredelse af kendskabet til landbrugsprodukter i en bredere offentlighed, jf. stk. 2, litra b), er støtteberettigede:
a)
omkostninger til publikationer i trykte og elektroniske medier, websteder, annoncer i elektroniske medier, radio eller tv, med faktuelle oplysninger om støttemodtagere fra en bestemt region eller producenter af et bestemt landbrugsprodukt, forudsat at oplysningerne er neutrale, og at alle berørte støttemodtagere har samme muligheder for at blive optaget i publikationen
b)
omkostninger til udbredelse af videnskabelig viden og faktuel information om:
i)
kvalitetsordninger som omhandlet i artikel 20, stk. 2, som landbrugsproducenter fra andre medlemsstater og tredjelande har adgang til
ii)
generiske landbrugsprodukter og deres ernæringsmæssige fordele og brug.
6. Denne støtte skal ydes:
a)
i naturalier eller
b)
som godtgørelse af støttemodtagerens faktisk afholdte omkostninger.
Støtte ydet i form af naturalier må ikke omfatte direkte betalinger til støttemodtagerne, men skal udbetales til den, der tilvejebringer fremstødsaktiviteten.
Fremstødsaktiviteten kan tilvejebringes af producentgrupper eller andre organisationer, uanset deres størrelse.
Støtte til uddeling af symbolske præmier, jf. stk. 4, litra (e), udbetales kun til udbyderen af arrangementet, hvis der rent faktisk er tildelt en præmie, og ved fremlæggelse af bevis herfor.
7. Støtte til fremstød for landbrugsprodukter skal kunne opnås af alle de støtteberettigede virksomheder i det pågældende område, på grundlag af objektivt fastlagte betingelser.
Hvis fremstødsaktiviteten leveres af producentgrupper eller -sammenslutninger, må deltagelse ikke være betinget af medlemskab af den pågældende gruppe, sammenslutning eller organisation, og eventuelle bidrag til gruppens eller sammenslutningens administrationsomkostninger må kun omfatte omkostningerne ved fremstødet.
8. Støtteintensiteten må ikke overstige 100 % af de støtteberettigede omkostninger.
Artikel 25
Støtte til kompensation for skader forårsaget af ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe
1. Støtte ydet til SMV, der er aktive inden for primær landbrugsproduktion, som kompensation for skader forårsaget af ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-10 samt kapitel I.
2. Støtte, der ydes i henhold til bestemmelserne i denne artikel, skal opfylde følgende betingelser:
a)
de kompetente offentlige myndigheder i en medlemsstat skal officielt have anerkendt begivenheden som ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe og
b)
der skal være en direkte årsagssammenhæng mellem de ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe, og den skade, som virksomheden har lidt.
3. Støtten skal udbetales direkte til den pågældende virksomhed eller til en producentgruppe eller -sammenslutning, som virksomheden er medlem af.
Hvis støtten udbetales til en producentgruppe eller -sammenslutning, må støttebeløbet ikke overstige det støttebeløb, virksomheden er berettiget til.
4. Støtteordningerne skal være indført senest tre år efter den dato, hvor de ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe, indtraf.
Støtten skal være udbetalt senest fire år efter denne dato.
5. De støtteberettigede omkostninger er omkostningerne ved den skade, der er lidt som en direkte følge af de ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe, ifølge en vurdering foretaget af en offentlig myndighed, en af den støtteydende myndighed anerkendt uafhængig ekspert eller et forsikringsselskab.
Den skade, der ydes støtte til, kan bestå i:
a)
indtægtstab som følge af hel eller delvis ødelæggelse af landbrugsproduktionen og produktionsmidlerne, beregnet efter stk. 6
b)
materielle skader som opgjort efter stk. 7.
6. Indtægtstabet beregnes ved at fratrække:
a)
det resultat, der fremkommer ved at multiplicere den producerede produktmængde i året med de ugunstige vejrforhold, som kan sidestilles med en naturkatastrofe, eller i hvert efterfølgende år påvirket af ødelæggelsen af alle eller nogle af produktionsmidlerne, med den gennemsnitlige salgspris, der er opnået i dette år
fra
b)
det resultat, der fremkommer ved at multiplicere den gennemsnitlige årligt producerede mængde i den foregående treårsperiode eller et treårsgennemsnit baseret på femårsperioden forud for de ugunstige vejrforhold, som kan sidestilles med en naturkatastrofe, idet det bedste og det dårligste år ikke medregnes, med den gennemsnitlige salgspris, der blev opnået.
Denne forskel kan beregnes enten på basis af bedriftens årlige produktion eller på afgrøde- eller besætningsniveau.
Dette skadesbeløb kan forhøjes med andre udgifter, som støttemodtageren har haft som følge af de ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe.
I dette beløb skal fratrækkes eventuelle udgifter, som støttemodtageren ikke har haft som følge af de ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe.
Der kan benyttes indekser til beregning af støttemodtagerens landbrugsproduktion, forudsat at beregningsmetoden åbner mulighed for at bestemme støttemodtagerens faktiske tab i det givne år.
7. Materielle skader på aktiver såsom skader på bedriftsbygninger og landbrugsudstyr og -maskiner, bestande og lagre samt produktionsmidler forårsaget af ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe, skal opgøres på grundlag af omkostningerne til reparation af de pågældende aktiver eller deres økonomiske værdi før de ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe.
Det opgjorte beløb kan ikke overstige reparationsomkostningerne eller den reduktion af aktivernes markedsværdi, som de ugunstige vejrforhold har forårsaget, dvs. forskellen mellem aktivets værdi umiddelbart før og efter de ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe.
Hvis indtægtstab efter stk. 6 beregnes på afgrøde- eller besætningsniveau, må der alene tages hensyn til materiel skade på afgrøderne eller besætningen.
8. Beregningen af tabet som følge af de ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe, skal foretages for den enkelte støttemodtager.
9. Støtte, der ydes efter bestemmelserne i denne artikel, skal nedsættes med 50 %, medmindre den ydes til støttemodtagere, der har tegnet en forsikring, som dækker mindst 50 % af deres gennemsnitlige årlige produktion eller produktionsbestemte indkomst og de statistisk set hyppigst forekommende vejrrisici i den pågældende medlemsstat eller region, hvor der er adgang til at tegne forsikring.
10. Støtten må sammen med alle andre betalinger til kompensation for tabene, herunder betalinger modtaget under andre nationale eller EU-foranstaltninger eller forsikringer til dækning af den skade, hvortil støtten ydes, ikke overstige 80 % af de støtteberettigede omkostninger.
Støtteintensiteten kan forhøjes til 90 % i områder med naturbetingede begrænsninger
Artikel 26
Støtte til omkostningerne ved forebyggelse, bekæmpelse og udryddelse af dyresygdomme og skadegørere og støtte til kompensation for skader forårsaget af dyresygdomme og skadedyrangreb
1. Støtte ydet til SMV, der er aktive inden for primær landbrugsproduktion, til dækning af omkostninger til forebyggelse, bekæmpelse og udryddelse af dyresygdomme eller skadedyrangreb og støtte ydet til disse producenter som kompensation for tab forårsaget af dyresygdomme eller skadedyrangreb er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-13 samt kapitel I.
2. Der må kun ydes støtte:
a)
i forbindelse med dyresygdomme eller skadegørere, for hvilke der er fastsat EU-bestemmelser eller nationale forskrifter, det være sig i form af love eller administrative bestemmelser, og
b)
som led i:
i)
et offentligt program for forebyggelse, bekæmpelse eller udryddelse af den pågældende sygdom eller skadegører på EU-plan, nationalt plan eller regionalt plan eller
ii)
nødforanstaltninger iværksat ved offentligt påbud eller
iii)
foranstaltninger til bekæmpelse af eller kontrol med skadedyr iværksat i henhold til Rådets direktiv 2000/29/EF.
De i litra b) omhandlede programmer eller foranstaltninger skal indeholde en beskrivelse af de pågældende forebyggelses-, bekæmpelses- eller udryddelsesforanstaltninger.
3. Støtten må ikke ydes til foranstaltninger, for hvilke det i EU-lovgivningen er fastsat, at omkostningerne ved sådanne foranstaltninger skal bæres af støttemodtageren, medmindre omkostningerne ved sådanne foranstaltninger helt dækkes af obligatoriske afgifter, som påhviler støttemodtagerne.
4. For så vidt angår dyresygdomme, må der kun ydes støtte i forbindelse med sygdomme, som er opført på den liste, der er opstillet af Verdensorganisationen for Dyresundhed, eller dyresygdomme og zoonoser opført i bilag I og II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 652/2014 (41).
5. Støtten skal udbetales direkte til den pågældende virksomhed eller til en producentgruppe eller -sammenslutning, som virksomheden er medlem af.
Hvis støtten udbetales til en producentgruppe eller -sammenslutning, må støttebeløbet ikke overstige det støttebeløb, virksomheden er berettiget til.
6. Støtteordningerne skal være indført senest tre år efter, at de omkostninger eller det tab, som dyresygdommen eller skadedyrangrebet har forårsaget, opstod.
Støtten skal være udbetalt senest fire år efter denne dato.
7. Ved støtte til forebyggende foranstaltninger er følgende omkostninger støtteberettigede:
a)
udgifter til sundhedskontrol
b)
udgifter til analyser, herunder in vitro-diagnostik
c)
udgifter til prøver og andre undersøgelser, herunder TSE- og BSE-test
d)
udgifter til indkøb, opbevaring, anvendelse og distribution af vacciner, medicin, dyrebehandlingsmidler og plantebeskyttelsesmidler
e)
udgifter til forebyggende slagtning eller aflivning af dyr og destruktion af animalske produkter og afgrøder samt rengøring og desinficering af bedrift og udstyr.
8. Ved støtte til bekæmpelses- og udryddelsesforanstaltninger er følgende omkostninger støtteberettigede:
a)
udgifter til prøver og andre undersøgelser, herunder TSE- og BSE-test
b)
udgifter til indkøb, opbevaring, anvendelse og distribution af vacciner, medicin, dyrebehandlingsmidler og plantebeskyttelsesmidler
c)
slagtning eller aflivning af dyr og destruktion af animalske produkter og afgrøder, herunder dyr, der dør, og afgrøder, der destrueres som følge af vaccinationer eller andre foranstaltninger iværksat efter påbud fra den kompetente myndighed, samt rengøring og desinficering af bedrift og udstyr.
9. Ved støtte, der skal kompensere for skader forårsaget af dyresygdomme eller skadedyrangreb, må kompensationen kun beregnes på grundlag af:
a)
markedsværdien af de dyr, der er slagtet eller aflivet eller døde, eller de animalske produkter eller planter, der er destrueret:
i)
som følge af sygdommen eller skadedyrangrebet
ii)
som led i et offentligt program eller en offentlig foranstaltning, jf. stk. 2, litra b).
Denne markedsværdi beregnes på basis af dyrenes, produkternes og afgrødernes værdi, umiddelbart før enhver mistanke om dyresygdom eller skadedyrangreb opstod eller blev bekræftet.
b)
indkomsttabet som følge af karantæneforpligtelser, vanskeligheder i forbindelse med genopretning af besætningen eller genbeplantning eller obligatorisk vekseldrift påbudt som led i et offentligt program eller en offentlig foranstaltning efter stk. 2, litra b).
I dette beløb skal fratrækkes eventuelle omkostninger, som ikke direkte skyldes dyresygdommen eller skadedyrangrebet, og som støttemodtageren ellers ville have haft.
10. Støtte til kompensation for skader forårsaget af dyresygdomme eller skadedyrangreb må kun ydes til dækning af omkostninger og skader som følge af sygdomme og skadedyrangreb, for hvilke den kompetente myndighed:
a)
officielt har anerkendt et udbrud af en dyresygdom eller
b)
officielt har anerkendt et skadedyrangreb.
11. Støtte til dækning af de i stk. 7 og 8 omhandlede støtteberettigede omkostninger skal ydes i naturalier og udbetales til den, der udfører forebyggelses- og bekæmpelsesforanstaltningen.
Som undtagelse herfra kan støtte til dækning af følgende støtteberettigede omkostninger også ydes direkte til støttemodtageren som godtgørelse af dennes faktisk afholdte omkostninger:
a)
ved dyresygdomme eller skadedyrangreb de i stk. 7, litra d), og stk. 8, litra b), omhandlede udgifter og
b)
ved skadedyrangreb de i stk. 7, litra (e), og stk. 8, litra (c), omhandlede udgifter samt udgifter til rengøring og desinficering af bedrift og udstyr.
12. Der må ikke ydes individuel støtte, hvis det er godtgjort, at støttemodtageren med forsætlige eller uagtsomme handlinger var skyld i sygdommen eller skadedyrangrebet.
13. Støtten må sammen med alle andre betalinger modtaget af støttemodtageren, herunder betalinger modtaget under andre nationale eller EU-foranstaltninger eller forsikringer til dækning af de samme støtteberettigede omkostninger efter stk. 7, 8 og 9, ikke overstige 100 % af de støtteberettigede omkostninger.
Artikel 27
Støtte til husdyrbrug og støtte til døde dyr
1. Nedennævnte former for støtte til husdyravlere er forenelige med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, når betingelserne i denne artikels stk. 2 og 3 samt kapitel I er opfyldt:
a)
støtte på op til 100 % af de administrative udgifter ved at etablere og føre stambøger
b)
støtte på op til 70 % af udgifterne til tester, der udføres af eller på vegne af tredjemand for at fastslå husdyrs genetiske kvalitet eller udbytte, undtagen den kontrol, som husdyrejeren fører med husdyrene, og rutinekontrol af mælkekvaliteten
c)
støtte på op til 100 % af udgifterne til bortskaffelse af døde dyr og på op til 75 % af udgifterne til destruktion af døde dyr eller støtte på op til en tilsvarende støtteintensitet til dækning af landbrugerens udgifter til forsikringer, der dækker udgifterne til bortskaffelse og destruktion af døde dyr
d)
støtte på op til 100 % af udgifterne til bortskaffelse og destruktion af døde dyr, når støtten finansieres via gebyrer eller via obligatoriske bidrag til finansiering af destruktion af døde dyr, forudsat at disse gebyrer eller bidrag er begrænset til og direkte pålagt kødsektoren
e)
støtte på op til 100 % af udgifterne til bortskaffelse og destruktion af døde dyr, hvis der er en forpligtelse til at foretage TSE-tester på de pågældende døde dyr, eller i tilfælde af udbrud af en dyresygdom som omhandlet i artikel 26, stk. 4.
2. Støtte efter stk. 1, litra c), d) og e), er betinget af, at der foreligger et sammenhængende overvågningsprogram for sikker bortskaffelse af alle døde dyr i medlemsstaten.
Støtte til dækning af landbrugerens udgifter til forsikringer, der dækker omkostningerne til bortskaffelse og destruktion af døde dyr, jf. stk. 1, litra c), skal opfylde betingelserne i artikel 28, stk. 2.
3. Støtten skal ydes i naturalier og må ikke omfatte direkte udbetalinger til støttemodtagerne.
Den i stk. 1, litra c), d), og e), kan for at lette administrationen af den udbetales til erhvervsdrivende eller organisationer, der
a)
er aktive i et efterfølgende led i forhold til de virksomheder, som beskæftiger sig med kvægbrug, og
b)
leverer tjenesteydelserne i tilknytning til bortskaffelsen og destruktionen af de døde dyr.
Artikel 28
Støtte til betaling af forsikringspræmier
1. Støtte ydet til SMV, der er aktive inden for primær landbrugsproduktion, til betaling af forsikringspræmier er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-6 samt kapitel I.
2. Støtten må ikke
a)
lægge hindringer i vejen for det indre marked for forsikringstjenester
b)
begrænses til forsikringer fra et enkelt forsikringsselskab eller en enkelt forsikringskoncern
c)
være betinget af, at forsikringsaftalen er indgået med et selskab, der er etableret i den pågældende medlemsstat.
3. Forsikringen skal være tegnet til dækning af tab som følge af:
a)
naturkatastrofer
b)
ugunstige vejrforhold, som kan sidestilles med en naturkatastrofe, og andre ugunstige vejrforhold
c)
dyresygdomme eller skadedyrangreb
d)
beskyttede dyr.
4. Forsikringen må
a)
kun yde dækning for de tab, der er omhandlet i stk. 3
b)
ikke være knyttet til noget krav om arten eller størrelsen af den fremtidige produktion.
5. Medlemsstaterne kan begrænse størrelsen af den præmie, der er berettiget til støtte, ved at anvende passende lofter.
6. Den maksimale støtteintensitet udgør 65 % af udgifterne til forsikringspræmier.
AFDELING 2
Støtte til investeringer i bevarelse af kultur- og naturarv på landbrugsbedrifter
Artikel 29
Støtte til investeringer i bevarelse af kultur- og naturarv på landbrugsbedrifter
1. Støtte til investeringer, som tager sigte på bevarelse af kultur- og naturarv i landbrugsbedrifter er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-6 samt kapitel I.
2. Investeringen skal stemme overens med EU-lovgivningen og den nationale lovgivning i den pågældende medlemsstat.
3. Støtten skal ydes til kultur- eller naturarv i form af naturlandskaber eller bygninger, som af de kompetente offentlige myndigheder i den pågældende medlemsstat formelt er anerkendt som kultur- eller naturarv.
4. Følgende omkostninger til bevarelse af kultur- og naturarv er støtteberettigede:
a)
omkostninger ved investering i materielle aktiver
b)
anlægsarbejder.
5. Støtteintensiteten må ikke overstige 100 % af de støtteberettigede omkostninger.
6. Støtte til anlægsarbejder må højst udgøre 10 000 EUR pr. år.
AFDELING 3
Støtte til at råde bod på skader forårsaget af naturkatastrofer i landbrugssektoren
Artikel 30
Støtte til at råde bod på skader forårsaget af naturkatastrofer i landbrugssektoren
1. Støtteordninger, hvis formål er at råde bod på skader forårsaget af naturkatastrofer, er forenelige med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 2, litra b), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-8 samt kapitel I.
2. Støtte, der ydes i henhold til bestemmelserne i denne artikel, skal opfylde følgende betingelser:
a)
den indtrufne begivenhed skal være officielt anerkendt af den kompetente myndighed i den pågældende medlemsstat som en naturkatastrofe og
b)
der skal bestå en direkte årsagsforbindelse mellem naturkatastrofen og den skade, som virksomheden har lidt.
3. Støtten skal udbetales direkte til den pågældende virksomhed eller til en producentgruppe eller -sammenslutning, som virksomheden er medlem af.
Hvis støtten udbetales til en producentgruppe eller -sammenslutning, må støttebeløbet ikke overstige det støttebeløb, virksomheden er berettiget til.
4. Støtteordninger for konkrete naturkatastrofer skal være indført senest tre år efter den dato, hvor naturkatastrofen indtraf.
Støtten skal være udbetalt senest fire år efter denne dato.
5. De støtteberettigede omkostninger er omkostningerne ved den skade, der er lidt som en direkte følge af naturkatastrofen ifølge en vurdering foretaget af en offentlig myndighed, en af den støtteydende myndighed anerkendt uafhængig ekspert, eller et forsikringsselskab.
Den skade, hvortil støtten ydes, kan bestå i:
a)
materiel skade på aktiver såsom bygninger, udstyr, maskiner, lagre og produktionsmidler
b)
indkomsttab som følge af hel eller delvis ødelæggelse af landbrugsproduktionen og landbrugsproduktionsmidlerne.
Skaden skal beregnes for den enkelte støttemodtager.
6. Beregningen af den materielle skade baseres på reparationsomkostningerne ved det berørte aktiv eller dets økonomiske værdi, før katastrofen indtraf. Det opgjorte beløb kan ikke overstige reparationsomkostningerne eller den reduktion af aktivernes markedsværdi, som naturkatastrofen har forårsaget, dvs. forskellen mellem aktivets værdi umiddelbart før og efter naturkatastrofen.
7. Indtægtstabet beregnes ved at fratrække:
a)
det resultat, der fremkommer ved at multiplicere den producerede produktmængde i året med naturkatastrofen eller i hvert efterfølgende år påvirket af ødelæggelsen af alle eller nogle af produktionsmidlerne, med den gennemsnitlige salgspris, der er opnået i dette år
fra
b)
det resultat, der fremkommer ved at multiplicere den gennemsnitlige årligt producerede mængde i den treårsperioden forud for naturkatastrofen eller et treårsgennemsnit baseret på femårsperioden forud for naturkatastrofen, idet det bedste og det dårligste år ikke medregnes, med den gennemsnitlige salgspris, der blev opnået.
I det således beregnede beløb skal fratrækkes alle udgifter, som ikke har skullet afholdes på grund af naturkatastrofen.
Dette beløb kan forhøjes med andre udgifter, som støttemodtageren har haft som følge af naturkatastrofen.
Der kan benyttes indekser til beregning af støttemodtagerens årlige landbrugsproduktion, forudsat at beregningsmetoden åbner mulighed for at bestemme støttemodtagerens faktiske tab i det givne år.
8. Støtten må sammen med andre modtagne betalinger til kompensation for skaden, herunder forsikringsydelser, ikke overstige 100 % af de støtteberettigede omkostninger.
AFDELING 4
Støtte til forskning og udvikling i landbrugs- og skovbrugssektoren
Artikel 31
Støtte til forskning og udvikling i landbrugs- og skovbrugssektoren
1. Støtte til forskning og udvikling i landbrugs- og skovbrugssektoren er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-7 samt kapitel I.
2. Det støttede projekt skal være af interesse for alle virksomheder i den pågældende landbrugs- eller skovbrugssektor eller -delsektor.
3. Før datoen for det støttede projekt påbegyndelse skal følgende oplysninger offentliggøres på internettet:
a)
oplysning om, at det støttede projekt vil blive iværksat
b)
formålene med det støttede projekt
c)
det omtrentlige tidspunkt for offentliggørelsen af de forventede resultater af det støttede projekt
d)
hvor på internettet de forventede resultater af det støttede projekt vil blive offentliggjort
e)
angivelse af, at projektets resultater stilles gratis til rådighed for alle virksomheder, der er aktive i den pågældende landbrugs- eller skovbrugssektor eller -delsektor.
4. Resultaterne af det støttede projekt skal være tilgængelige på internettet fra datoen for det støttede projekts afslutning eller fra den dato, hvor oplysninger om disse resultater er videregivet til medlemmer af bestemte organisationer, alt efter hvad der sker først. Resultaterne skal være tilgængelige på internettet i mindst 5 år efter det støttede projekts afslutningsdato.
5. Støtten skal ydes direkte til forsknings- og videnformidlingsinstitutionen.
Støtten må ikke omfatte betalinger baseret på landbrugsproduktets pris til virksomheder, der er aktive i landbrugssektoren.
6. Støtten kan ydes til følgende støtteberettigede omkostninger:
a)
personaleomkostninger til forskere, teknikere og hjælpepersonale i det omfang de arbejder på projektet
b)
omkostninger til instrumenter, udstyr, i det omfang og i den periode de anvendes til det støttede projekt; for instrumenter og udstyr, der ikke i hele deres levetid anvendes til projektet, er kun afskrivningsomkostningerne under projektets varighed beregnet på grundlag af alment anerkendt regnskabspraksis støtteberettigede
c)
omkostninger til bygninger og jord, i det omfang og i den periode de anvendes til det støttede projekt; for bygningers vedkommende er kun afskrivningsomkostningerne under projektets varighed beregnet på grundlag af alment anerkendt regnskabspraksis støtteberettigede; for jords vedkommende er omkostningerne ved kommerciel erhvervelse eller de faktisk påløbne kapitalomkostninger støtteberettigede
d)
omkostninger ved kontraktforskning og køb eller licensering af viden og patenter fra eksterne kilder på armslængdevilkår samt omkostninger til konsulentbistand og tilsvarende tjenester, som udelukkende anvendes til det støttede projekt
e)
yderligere generalomkostninger og andre driftsudgifter, herunder udgifter til materialer, forsyninger og lignende produkter, der afholdes i direkte tilknytning til projektet.
7. Støtteintensiteten må ikke overstige 100 % af de støtteberettigede omkostninger.
AFDELING 5
Støtte til skovbrug
Artikel 32
Støtte til skovrejsning og etablering af skovområder
1. Støtte, der ydes til offentlige eller private jordejere og sammenslutninger heraf til skovrejsning og etablering af skovområder er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-16 samt kapitel I.
2. Støtten skal:
a)
ydes inden for rammerne af et landdistriktsprogram i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1305/2013 og de delegerede retsakter og gennemførelsesakter, som Kommissionen har vedtaget i henhold til hertil, enten som
i)
støtte medfinansieret af ELFUL eller
ii)
national finansiering til supplering af den i nr. i) omhandlede støtte
og
b)
være identisk med den underliggende landdistriktsforanstaltning i det i litra a) omhandlede landdistriktsprogram.
3. Det skal i støttens retsgrundlag være præciseret, at støtten ikke iværksættes før Kommissionens godkendelse af det relevante landdistriktsprogram.
4. Der må kun ydes støtte til skovrejsning på statsejet jord, hvis den drives af en privat enhed eller en kommune.
5. De i stk. 4 nævnte begrænsninger med hensyn til ejerskabet til skovene finder ikke anvendelse på tropiske og subtropiske skove og skovområder på Azorerne, Madeira, De Kanariske Øer og de mindre øer i Det Ægæiske Hav samt de oversøiske franske departementer.
6. Der kan ydes støtte til dækning af omkostningerne ved etablering af skovområder på landbrugsjord og ikkelandbrugsjord.
7. Støtte til skovrejsning og etablering af skovområder kan dække etableringsomkostningerne samt en årlig præmie pr. hektar.
Støtte til skovrejsning og etablering af skovområder kan ydes til investeringer.
Støtte til skovrejsning på jord ejet af offentlige myndigheder eller til hurtigtvoksende træer må kun dække etableringsomkostningerne.
8. Støtte til skovrejsning og etablering af skovområder, der ydes til investeringer, kan ydes til følgende støtteberettigede omkostninger:
a)
omkostninger til opførelse, erhvervelse, herunder leasing, eller renovering af fast ejendom, idet køb af jord dog kun er støtteberettiget med op til 10 % af de samlede støtteberettigede omkostninger ved det pågældende projekt
b)
udgifter til køb eller leje med købsforpligtelse af maskiner og udstyr op til aktivets markedsværdi
c)
generalomkostninger i forbindelse med de under (a) og (b) nævnte udgifter, f.eks. honorarer til arkitekter, ingeniører og konsulenter, honorarer for rådgivning om miljømæssig og økonomisk bæredygtighed, herunder gennemførlighedsundersøgelser; udgifter til gennemførlighedsundersøgelser forbliver støtteberettigede, selv om der i lyset af deres resultater ikke afholdes nogen af de under (a) og (b) nævnte udgifter
d)
køb eller udvikling af computersoftware og køb af patenter, licenser, ophavsrettigheder og varemærker.
e)
omkostninger ved opstilling af skovforvaltningsplaner og lignende.
Driftskapital anses ikke for støtteberettigede omkostninger.
9. Investeringen skal stemme overens med EU-lovgivningen og den nationale miljølovgivning i den pågældende medlemsstat. Støtte til investeringer, som i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/92/EU kræver en miljøvurdering, skal være underlagt en betingelse om, at der er foretaget en sådan vurdering, og at der før datoen for den individuelle støttes ydelse er givet byggetilladelse til investeringsprojektet.
10. Følgende etableringsomkostninger er støtteberettigede:
a)
udgifter til udplantnings- og formeringsmateriale
b)
tilplantningsomkostninger og omkostninger i direkte tilknytning til tilplantning
c)
udgifter i tilknytning hertil, herunder til opbevaring og behandling af stiklinger med de nødvendige forebyggelses- og beskyttelsesmaterialer
d)
udgifter til nødvendig genbeplantning i det første skovrejsningsår.
11. Der kan ydes støtte i form af en årlig hektarpræmie til dækning af tab af landbrugsindkomst og til vedligeholdelse, herunder tidlig og sen rengøring, som skal udbetales over en periode på op til 12 år fra støttetildelingstidspunktet.
12. Der må ikke ydes støtte til tilplantning med følgende træer:
a)
træer til lavskov med kort omdriftstid
b)
juletræer eller
c)
hurtigtvoksende træer til energiproduktion.
13. De plantede arter skal være tilpasset til områdets miljømæssige og klimatiske forhold og opfylde de miljømæssige minimumskrav.
14. I områder, hvor skovrejsning er vanskeliggjort af vanskelige pedoklimatiske forhold, kan der ydes støtte til plantning af andre flerårige træagtige arter, såsom buske, der er egnede til de lokale forhold.
15. Til støttemodtagere over en vis størrelse, som medlemsstaterne fastlægger i landdistriktsprogrammerne, er støtten betinget af, at de relevante oplysninger er fremlagt i en skovforvaltningsplan eller lignende dokument, som stemmer overens med de retningslinjer for bæredygtig skovdrift, som blev opstillet på den anden ministerkonference om beskyttelse af skove i Europa i 1993.
16. Støtteintensiteten må ikke overstige 100 % af de støtteberettigede omkostninger.
Artikel 33
Støtte til skovlandbrugssystemer
1. Støtte til skovlandbrugssystemer, der ydes til private jordejere, kommuner og sammenslutninger heraf, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-11 samt kapitel I.
2. Støtten skal:
a)
ydes inden for rammerne af et landdistriktsprogram i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1305/2013 og de delegerede retsakter og gennemførelsesakter, som Kommissionen har vedtaget i henhold hertil, enten som
i)
støtte medfinansieret af ELFUL eller
ii)
national finansiering til supplering af den i nr. i) omhandlede støtte
og
b)
være identisk med den underliggende landdistriktsforanstaltning i det i litra a) omhandlede landdistriktsprogram.
3. Det skal i støttens retsgrundlag være præciseret, at støtten ikke iværksættes før Kommissionens godkendelse af det relevante landdistriktsprogram.
4. Støtte til skovlandbrugssystemer kan dække etableringsomkostningerne samt en årlig præmie pr. hektar.
Støtte til skovlandbrugssystemer kan omfatte støtte til investeringer.
5. Støtte til skovlandbrugssystemer, der ydes til investeringer, kan ydes til følgende støtteberettigede omkostninger:
a)
omkostninger til opførelse, erhvervelse, herunder leasing, eller renovering af fast ejendom, idet køb af jord dog kun er støtteberettiget med op til 10 % af de samlede støtteberettigede omkostninger ved det pågældende projekt
b)
udgifter til køb eller leje med købsforpligtelse af maskiner og udstyr op til aktivets markedsværdi
c)
generalomkostninger i forbindelse med de under (a) og (b) nævnte udgifter, f.eks. honorarer til arkitekter, ingeniører og konsulenter, honorarer for rådgivning om miljømæssig og økonomisk bæredygtighed, herunder gennemførlighedsundersøgelser; udgifter til gennemførlighedsundersøgelser forbliver støtteberettigede, selv om der i lyset af deres resultater ikke afholdes nogen af de under (a) og (b) nævnte udgifter
d)
køb eller udvikling af computersoftware og køb af patenter, licenser, ophavsrettigheder og varemærker.
e)
omkostninger ved opstilling af skovforvaltningsplaner og lignende.
6. Investeringen skal stemme overens med EU-lovgivningen og den nationale miljølovgivning i den pågældende medlemsstat. Støtte til investeringer, som i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/92/EU kræver en miljøvurdering, skal være underlagt en betingelse om, at der er foretaget en sådan vurdering, og at der før datoen for den individuelle støttes ydelse er givet byggetilladelse til investeringsprojektet.
7. Følgende etableringsomkostninger er støtteberettigede:
a)
omkostninger ved etablering af skovlandbrugssystemer gennem tilplantning med træer, herunder udgifter til udplantningsmateriale og tilplantning, opbevaring og behandling af stiklinger med de nødvendige forebyggelses- og beskyttelsesmaterialer
b)
omkostninger ved etablering af skovlandbrugssystemer gennem omdannelse af eksisterende skove eller skovområder, herunder udgifter til træfældning, udtynding, beskæring og beskyttelse mod græssende dyr
c)
andre omkostninger i direkte tilknytning til etablering af skovlandbrugssystemer, herunder udgifter til gennemførlighedsundersøgelser, etableringsplaner og jordbundsundersøgelser samt jordbehandling og -beskyttelse
d)
for silvopastorale (græsnings-) systemers vedkommende udgifter til vanding og beskyttelsesanlæg
e)
udgifter til den behandling, der er nødvendig for etableringen af skovlandbrugssystemet, herunder vanding og beskæring
f)
udgifter til genbeplantning i det første år efter skovlandbrugssystemets etablering.
8. Der kan ydes støtte i form af en årlig hektarpræmie til dækning af omkostningerne ved vedligeholdelse af skovlandbrugssystemet, og denne støtte skal udbetales over en periode på højst fem år fra støttetildelingstidspunktet.
De støtteberettigede vedligeholdelsesomkostninger kan omfatte omkostninger ved de etablerede træbælter, ukrudtsbekæmpelse, beskæring og udtynding, beskyttelsesforanstaltninger og -investeringer såsom såsom hegn, individuelle beskyttelsesmidler eller rør.
9. Medlemsstaterne fastlægger det maksimale antal træer, der må plantes pr. ha, under hensyn til:
a)
lokale pedoklimatiske og miljømæssige forhold
b)
træarterne og
c)
behovet for at sikre jordens anvendelse til bæredygtigt landbrug.
10. Til støttemodtagere over en vis størrelse, som medlemsstaterne fastlægger i landdistriktsprogrammerne, er støtten betinget af, at de relevante oplysninger er fremlagt i en skovforvaltningsplan eller lignende dokument, som stemmer overens med de retningslinjer for bæredygtig skovdrift, som blev opstillet på den anden ministerkonference om beskyttelse af skove i Europa i 1993.
11. Der kan ydes støtte på op til:
a)
80 % af de støtteberettigede omkostninger ved etablering af skovlandbrugssystemer efter stk. 5 og 7 og
b)
op til 100 % af den i stk. 8 omhandlede årlige præmie.
Artikel 34
Støtte til forebyggelse og genopretning af skader på skove som følge af skovbrande, naturkatastrofer, ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe, andre ugunstige vejrforhold, skadedyrangreb og katastrofebegivenheder
1. Støtte til forebyggelse og genopretning af skader på skove som følge af skovbrande, naturkatastrofer, ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe, andre ugunstige vejrforhold, skadedyrangreb, katastrofebegivenheder og klimaforandringsrelaterede begivenheder, som i overensstemmelse med artikel 24 i forordning (EU) nr. 1305/2013 ydes til private og offentlige skovbrugere og andre privat- eller offentligretlige enheder og sammenslutninger heraf, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 2, litra (b), eller efter omstændighederne artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-12 samt kapitel I.
2. Støtten skal:
a)
ydes inden for rammerne af et landdistriktsprogram i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1305/2013 og de delegerede retsakter og gennemførelsesakter, som Kommissionen har vedtaget i henhold hertil, enten som
i)
støtte medfinansieret af ELFUL eller
ii)
national finansiering til supplering af den i nr. i) omhandlede støtte
og
b)
være identisk med den underliggende landdistriktsforanstaltning i det i litra a) omhandlede landdistriktsprogram.
3. Det skal i støttens retsgrundlag være præciseret, at støtten ikke iværksættes før Kommissionens godkendelse af det relevante landdistriktsprogram.
4. Kun skovområder klassificeret med mellemstor til stor risiko for brande i henhold til den plan for beskyttelse mod skovbrande, medlemsstaten har opstillet, er berettigede til støtte til forebyggelse af skovbrande.
5. Der kan ydes støtte til følgende støtteberettigede omkostninger:
a)
indførelse af beskyttende infrastruktur
b)
lokale, mindre forebyggelsesforanstaltninger mod brand og andre naturkatastrofer, herunder brug af græsningsarealer
c)
etablering og forbedring af anlæg til overvågning af skovbrande, skadedyr og sygdomme samt kommunikationsudstyr
d)
genoprettelse af skovpotentiale efter skader som følge af skovbrande, naturkatastrofer, ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe, andre ugunstige vejrforhold, skadedyrangreb, katastrofebegivenheder og klimaforandringsrelaterede begivenheder.
6. Støtten kan dække omkostninger ved vedligeholdelse af brandbælter.
7. Der må ikke ydes støtte til landbrugsrelaterede aktiviteter i områder, der er omfattet af forpligtelser til at drive miljøvenligt landbrug
8. Støtte til genoprettelse af skovpotentiale efter stk. 5, litra (d), er betinget af, at de kompetente offentlige myndigheder i medlemsstaten formelt har anerkendt:
a)
at der er indtruffet en brand, en naturkatastrofe, ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe, et skadedyrangreb, en katastrofebegivenhed eller en klimaforandringsrelateret begivenhed
b)
at den i litra a), omhandlede begivenhed, herunder foranstaltninger iværksat i henhold til direktiv 2000/29/EF med henblik på at udrydde eller kontrollere et skadedyrangreb, har forvoldt ødelæggelse af mindst 20 % af det relevante skovpotentiale.
9. Ved foranstaltninger til forebyggelse af skader forårsaget af skadedyrangreb skal risikoen for et angreb være baseret på videnskabelig dokumentation og anerkendt af en offentlig videnskabelig institution.
Den pågældende medlemsstats landdistriktsprogram skal indeholde en liste over arter af skadelige organismer, som kan forårsage et skadedyrangreb.
10. De støtteberettigede aktiviteter eller projekter skal være i overensstemmelse med den skovbeskyttelsesplan, medlemsstaterne har opstillet.
Til støttemodtagere over en vis størrelse, som medlemsstaterne fastlægger, er støtten betinget af, at de relevante oplysninger er fremlagt i en skovforvaltningsplan eller lignende dokument, som stemmer overens med de retningslinjer for bæredygtig skovdrift, som blev opstillet på den anden ministerkonference om beskyttelse af skove i Europa i 1993, og som indeholder en detaljeret angivelse af forebyggelsesmålsætningerne.
Andre omkostninger end de i stk. 5 nævnte, der beror på de særlige forhold inden for skovbrugssektoren, kan også være støtteberettigede.
11. Der må ikke ydes støtte til dækning af indkomsttab som følge af brande, naturkatastrofer, ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe, andre ugunstige vejrforhold, skadedyrangreb og katastrofebegivenheder.
12. Støtteintensiteten må ikke overstige 100 % af de støtteberettigede omkostninger.
Støtte til dækning af de i stk. 5, litra d), omhandlede omkostninger må sammen med alle andre betalinger modtaget af støttemodtageren, herunder betalinger modtaget under andre nationale eller EU-foranstaltninger eller forsikringer til dækning af de samme støtteberettigede omkostninger, ikke overstige 100 % af de støtteberettigede omkostninger.
Artikel 35
Støtte til investeringer i forbedring af skovøkosystemers tilpasningsevne og miljømæssige værdi
1. Støtte, der ydes til fysiske personer, private og offentlige skovbrugere, privat- og offentligretlige enheder og sammenslutninger heraf til investeringer i forbedring af skovøkosystemers tilpasningsevne og miljømæssige værdi, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-8 samt kapitel I.
2. Støtten skal:
a)
ydes inden for rammerne af et landdistriktsprogram i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1305/2013 og de delegerede retsakter og gennemførelsesakter, som Kommissionen har vedtaget i henhold hertil, enten som
i)
støtte medfinansieret af ELFUL eller
ii)
national finansiering til supplering af den i nr. i) omhandlede støtte
og
b)
være identisk med den underliggende landdistriktsforanstaltning i det i litra a) omhandlede landdistriktsprogram.
3. Det skal i støttens retsgrundlag være præciseret, at støtten ikke iværksættes før Kommissionens godkendelse af det relevante landdistriktsprogram.
4. Investeringerne skal tage sigte på opfyldelse af forpligtelser i forbindelse med miljømål, tilvejebringelse af økosystemfunktioner eller forøgelse af herlighedsværdien af skove og træbevoksede arealer i det pågældende område eller på forbedring af økosystemers potentiale til afbødning af klimaforandringer, uden at økonomiske gevinster på længere sigt dog er udelukket.
5. Investeringen skal stemme overens med EU-lovgivningen og den nationale miljølovgivning i den pågældende medlemsstat. Støtte til investeringer, som i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/92/EU kræver en miljøvurdering, skal være underlagt en betingelse om, at der er foretaget en sådan vurdering, og at der før datoen for den individuelle støttes ydelse er givet byggetilladelse til investeringsprojektet.
6. Der kan ydes støtte til følgende støtteberettigede omkostninger:
a)
omkostninger til opførelse, erhvervelse, herunder leasing, eller renovering af fast ejendom, idet køb af jord dog kun er støtteberettiget med op til 10 % af de samlede støtteberettigede omkostninger ved det pågældende projekt
b)
udgifter til køb eller leje med købsforpligtelse af maskiner og udstyr op til aktivets markedsværdi
c)
generalomkostninger i forbindelse med de under (a) og (b) nævnte udgifter, f.eks. honorarer til arkitekter, ingeniører og konsulenter, honorarer for rådgivning om miljømæssig og økonomisk bæredygtighed, herunder gennemførlighedsundersøgelser; udgifter til gennemførlighedsundersøgelser forbliver støtteberettigede, selv om der i lyset af deres resultater ikke afholdes nogen af de under (a) og (b) nævnte udgifter
d)
køb eller udvikling af computersoftware og køb af patenter, licenser, ophavsrettigheder og varemærker.
e)
omkostninger ved opstilling af skovforvaltningsplaner og lignende.
7. Andre omkostninger end de i stk. 6, litra a) og b), nævnte i forbindelse med leje- eller leasingkontrakter, såsom udlejerens fortjeneste, renteomkostninger ved refinansiering, generalomkostninger og forsikringspræmier, er ikke støtteberettigede.
Driftskapital er ikke en støtteberettiget omkostning.
8. Støtteintensiteten må ikke overstige 100 % af de støtteberettigede omkostninger.
Artikel 36
Støtte til kompensation for ulemper i Natura 2000-skovområder
1. Støtte ydet til private skovbrugere og sammenslutninger af private skovbrugere til kompensation for ulemper i forbindelse med Natura 2000-skovområder som defineret i artikel 3 i direktiv 92/43/EØF og artikel 3 i direktiv 2009/147/EF er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-6 samt kapitel I.
2. Støtten skal:
a)
ydes inden for rammerne af et landdistriktsprogram i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1305/2013 og de delegerede retsakter og gennemførelsesakter, som Kommissionen har vedtaget i henhold hertil, enten som
i)
støtte medfinansieret af ELFUL eller
ii)
national finansiering til supplering af den i nr. i) omhandlede støtte
og
b)
være identisk med den underliggende landdistriktsforanstaltning i det i litra a) omhandlede landdistriktsprogram.
3. Det skal i støttens retsgrundlag være præciseret, at støtten ikke iværksættes før Kommissionens godkendelse af det relevante landdistriktsprogram.
4. Støtten skal ydes på årsbasis pr. ha skov som kompensation for støttemodtagernes meromkostninger og indkomsttab som følge af ulemper i de i stk. 5 nævnte områder i forbindelse med gennemførelsen af direktiv 92/43/EØF og direktiv 2009/147/EF.
5. Følgende skovområder er støtteberettigede:
a)
Natura 2000-skovområder som omhandlet i artikel 3 i direktiv 92/43/EØF og artikel 3 i direktiv 2009/147/EF
b)
landskabselementer, som bidrager til gennemførelsen af artikel 10 i direktiv 92/43/EØF; disse områder må ikke overstige 5 % af områderne i det Natura 2000-net, der indgår i landdistriktsprogrammets territoriale anvendelsesområde.
6. Det maksimale støttebeløb udgør 500 EUR pr. ha om året i den første periode, som ikke må overstige fem år, og 200 EUR pr. ha om året i årene derefter.
I undtagelsestilfælde kan disse beløb forhøjes under hensyntagen til særlige omstændigheder, som skal begrundes i landdistriktsprogrammerne.
Ved ydelse af denne støtte skal medlemsstaterne fratrække de beløb, det er nødvendigt at fratrække for at sikre, at der ikke sker dobbeltfinansiering af de metoder, der støttes efter artikel 29 i forordning (EU) nr. 1307/2013.
Artikel 37
Forpligtelser vedrørende miljø- og klimavenligt skovbrug og skovbevarelse
1. Støtte, der ydes til offentlige eller private skovbrugere, privat- eller offentligretlige enheder og sammenslutninger heraf til opfyldelse af forpligtelser vedrørende miljø- og klimavenligt skovbrug og skovbevarelse, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-9 samt kapitel I.
2. Støtten skal:
a)
ydes inden for rammerne af et landdistriktsprogram i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1305/2013 og de delegerede retsakter og gennemførelsesakter, som Kommissionen har vedtaget i henhold hertil, enten som
i)
støtte medfinansieret af ELFUL eller
ii)
national finansiering til supplering af den i nr. i) omhandlede støtte
og
b)
være identisk med den underliggende landdistriktsforanstaltning i det i litra a) omhandlede landdistriktsprogram.
3. Det skal i støttens retsgrundlag være præciseret, at støtten ikke iværksættes før Kommissionens godkendelse af det relevante landdistriktsprogram.
4. Der må kun ydes støtte til opfyldelse af forpligtelser vedrørende miljø- og klimavenligt skovbrug samt skovbevarelse på statsejet jord, hvis den drives af en privat enhed eller en kommune.
5. Til skovbrugsbedrifter over en vis størrelse, som medlemsstaterne fastlægger, er støtten betinget af, at de relevante oplysninger er fremlagt i en skovforvaltningsplan eller lignende dokument, som stemmer overens med de retningslinjer for bæredygtig skovdrift, som blev opstillet på den anden ministerkonference om beskyttelse af skove i Europa i 1993.
6. Støtten skal ydes pr. ha skov.
7. Der må kun ydes støtte for forpligtelser, som er mere vidtgående end de obligatoriske krav, der er fastsat i den nationale skovbrugslovgivning eller anden relevant national eller EU-lovgivning. De obligatoriske nationale krav skal være klart fastlagt.
Forpligtelserne skal være indgået for en periode på mellem fem og syv år. I særlige, behørigt begrundede tilfælde kan medlemsstaterne dog fastlægge en længere periode for bestemte typer af forpligtelser.
8. Støtten skal kompensere modtagerne for alle eller en del af deres ekstraomkostninger og indkomsttab som følge af de i stk. 7 nævnte forpligtelser.
Om nødvendigt kan der tillige ydes støtte til transaktionsomkostninger med op til 20 % af støtten.
I forbindelse med miljøbevarelse kan der i behørigt begrundede tilfælde ydes støtte til kompensation for forpligtelser til at afstå fra kommerciel drift af træer og skove i form af et fast beløb eller engangsbeløb pr. enhed, beregnet på grundlag af meromkostningerne og indkomsttabet herved.
9. Støtten må ikke overstige maksimumbeløbet på 200 EUR pr. ha om året.
I undtagelsestilfælde kan dette beløb forhøjes under hensyntagen til særlige omstændigheder, som skal begrundes i landdistriktsprogrammerne.
Artikel 38
Støtte til videnoverførsel og informationsaktioner i skovbrugssektoren
1. Støtte til videnoverførsels- og informationsaktioner, som ydes til virksomheder i skovbrugssektoren, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-6 samt kapitel I.
2. Støtten kan ydes til erhvervsuddannelse og kompetenceudvikling, herunder uddannelseskurser, workshopper og coaching, demonstration og informationsaktioner.
Der kan også ydes støtte til kortsigtede udvekslingsordninger vedrørende landbrugsdrift samt besøg på bedrifterne.
Støtte til demonstrationsaktiviteter kan omfatte relevante investeringsomkostninger.
3. Der kan ydes støtte til følgende støtteberettigede omkostninger:
a)
omkostninger ved tilrettelæggelse og gennemførelse af videnoverførsels- eller informationsaktionen
b)
for demonstrationsprojekters vedkommende i relation til investeringer:
i)
omkostninger til opførelse, erhvervelse (herunder leasing) eller renovering af fast ejendom, idet køb af jord dog kun er støtteberettiget med op til 10 % af de samlede støtteberettigede omkostninger ved den pågældende foranstaltning
ii)
udgifter til køb eller leje med købsforpligtelse af maskiner og udstyr op til aktivets markedsværdi
iii)
generalomkostninger i forbindelse med de i litra a) og b) nævnte udgifter, f.eks. honorarer til arkitekter, ingeniører og konsulenter, honorarer for rådgivning om miljømæssig og økonomisk bæredygtighed, herunder gennemførlighedsundersøgelser; udgifter til gennemførlighedsundersøgelser forbliver støtteberettigede, selv om der i lyset af deres resultater ikke afholdes nogen af de i litra i) og ii) nævnte udgifter
iv)
køb eller udvikling af computersoftware og køb af patenter, licenser, ophavsrettigheder og varemærker
c)
omkostninger ved deltagernes rejse, indkvartering og forplejning.
4. Støtte efter stk. 3, litra (a) og (b), må ikke indebære direkte betalinger til støttemodtagerne. Støtten skal udbetales til udbyderen af videnoverførsels- eller informationsforanstaltningen.
5. De virksomheder eller organisationer, som leverer videnoverførsels- og informationstjenesterne, skal have den nødvendige kapacitet i form af kvalificeret og regelmæssigt uddannet personale til at udføre denne opgave.
6. Støtteintensiteten må ikke overstige 100 % af de støtteberettigede omkostninger.
Artikel 39
Støtte til konsulentbistand i skovbrugssektoren
1. Støtte til konsulentbistand til skovbrugere og andre arealforvaltere er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-7 samt kapitel I.
2. Støtten skal ydes for at hjælpe skovbrugere og andre arealforvaltere med at anvende rådgivningstjenester til at forbedre deres bedrifts, virksomheds eller investerings økonomiske og miljømæssige resultater samt klimavenlighed og klimaresistens.
3. Rådgivningen skal som minimum omfatte spørgsmål i forbindelse med gennemførelsen af direktiv 92/43/EØF, direktiv 2000/60/EF og direktiv 2009/147/EF.
Den kan også omfatte spørgsmål i tilknytning til skovbrugsbedriftens økonomiske og miljømæssige resultater.
4. Støtten må ikke indebære direkte betalinger til støttemodtagerne. Støtten skal udbetales til udbyderen af rådgivningen.
Rådgivningsyderne skal have passende ressourcer i form af regelmæssigt uddannet og kvalificeret personale, rådgivningserfaring og pålidelighed med hensyn til de områder, de rådgiver inden for.
5. Ved den rådgivning, de yder, skal rådgiverne respektere de forpligtelser til ikke at videregive fortrolig viden, der er omhandlet i artikel 13, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1306/2013.
6. Hvor det er berettiget og hensigtsmæssigt, kan rådgivningen delvis ydes i grupper under hensyntagen til den enkelte rådgivningsmodtagers situation.
7. Det maksimale støttebeløb udgør 1 500 EUR pr. rådgivning.
Artikel 40
Støtte til infrastrukturinvesteringer med henblik på udvikling, modernisering eller tilpasning i skovbrugssektoren
1. Støtte til infrastrukturinvesteringer med henblik på udvikling, modernisering eller tilpasning i skovbrugssektoren, som ydes til virksomheder i skovbrugssektoren, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-9 samt kapitel I.
2. Støtten skal:
a)
ydes inden for rammerne af et landdistriktsprogram i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1305/2013 og de delegerede retsakter og gennemførelsesakter, som Kommissionen har vedtaget i henhold hertil, enten som
i)
støtte medfinansieret af ELFUL eller
ii)
national finansiering til supplering af den i nr. i) omhandlede støtte
og
b)
være identisk med den underliggende landdistriktsforanstaltning i det i litra a) omhandlede landdistriktsprogram.
3. Det skal i støttens retsgrundlag være præciseret, at støtten ikke iværksættes før Kommissionens godkendelse af det relevante landdistriktsprogram.
4. Investeringen skal stemme overens med EU-lovgivningen og den nationale miljølovgivning i den pågældende medlemsstat. Støtte til investeringer, som i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/92/EU kræver en miljøvurdering, skal være underlagt en betingelse om, at der er foretaget en sådan vurdering, og at der før datoen for den individuelle støttes ydelse er givet byggetilladelse til investeringsprojektet.
5. Denne støtte kan ydes til investeringer i materielle og immaterielle infrastrukturaktiver i forbindelse med udvikling, modernisering og tilpasning af skove, herunder:
a)
adgang til skovområder
b)
jordfordeling og jordforbedring
c)
energi- og vandforsyning.
6. Der kan ydes støtte til følgende støtteberettigede omkostninger:
a)
omkostninger til opførelse, erhvervelse, herunder leasing, eller renovering af fast ejendom, idet køb af jord dog kun er støtteberettiget med op til 10 % af de samlede støtteberettigede omkostninger ved det pågældende projekt
b)
udgifter til køb eller leje med købsforpligtelse af maskiner og udstyr op til aktivets markedsværdi
c)
generalomkostninger i forbindelse med de under (a) og (b) nævnte udgifter, f.eks. honorarer til arkitekter, ingeniører og konsulenter, honorarer for rådgivning om miljømæssig og økonomisk bæredygtighed, herunder gennemførlighedsundersøgelser; udgifter til gennemførlighedsundersøgelser forbliver støtteberettigede, selv om der i lyset af deres resultater ikke afholdes nogen af de under (a) og (b) nævnte udgifter
d)
køb eller udvikling af computersoftware og køb af patenter, licenser, ophavsrettigheder og varemærker.
e)
omkostninger ved opstilling af skovforvaltningsplaner og lignende.
7. Andre omkostninger end de i stk. 6, litra a) og b), nævnte i forbindelse med leje- eller leasingkontrakter, såsom udlejerens fortjeneste, renteomkostninger ved refinansiering, generalomkostninger og forsikringspræmier, er ikke støtteberettigede.
Driftskapital er ikke en støtteberettiget omkostning.
8. Ved ikkeproduktive investeringer, investeringer, der udelukkende tager sigte på at forbedre skoves miljømæssige værdi, og investeringer i skovveje med multifunktionelle formål, som offentligheden har fri adgang til, udgør den maksimale støtteintensitet 100 % af de støtteberettigede omkostninger.
9. For investeringer i forbedring af skoves kort- eller langsigtede økonomiske potentiale, udgør den maksimale støtteintensitet:
a)
75 % af de støtteberettigede investeringsomkostninger i regioner i den yderste periferi
b)
75 % af de støtteberettigede investeringsomkostninger på de mindre øer i Det Ægæiske Hav
c)
50 % af de støtteberettigede investeringsomkostninger i mindre udviklede regioner og i alle regioner, hvis BNP pr. indbygger i fra den 1. januar 2007-31.december 2013 lå på under 75 % af gennemsnittet i EU-25 i referenceperioden, men over 75 % af BNP-gennemsnittet i EU-27
d)
40 % af de støtteberettigede investeringsomkostninger i andre regioner.
Artikel 41
Støtte til investeringer i skovbrugsteknologi og i forarbejdning, mobilisering og afsætning af skovbrugsprodukter
1. Støtte til investeringer i skovbrugsteknologi og i forarbejdning, mobilisering og afsætning af skovbrugsprodukter, der ydes til private skovbrugere, kommuner og sammenslutninger heraf og til SMV, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-11 samt kapitel I.
2. Støtten skal:
a)
ydes inden for rammerne af et landdistriktsprogram i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1305/2013 og de delegerede retsakter og gennemførelsesakter, som Kommissionen har vedtaget i henhold hertil, enten som
i)
støtte medfinansieret af ELFUL eller
ii)
national finansiering til supplering af den i nr. i) omhandlede støtte
og
b)
være identisk med den underliggende landdistriktsforanstaltning i det i litra a) omhandlede landdistriktsprogram.
3. Det skal i støttens retsgrundlag være præciseret, at støtten ikke iværksættes før Kommissionens godkendelse af det relevante landdistriktsprogram.
4. Investeringen skal stemme overens med EU-lovgivningen og den nationale miljølovgivning i den pågældende medlemsstat. Støtte til investeringer, som i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/92/EU kræver en miljøvurdering, skal være underlagt en betingelse om, at der er foretaget en sådan vurdering, og at der før datoen for den individuelle støttes ydelse er givet byggetilladelse til investeringsprojektet.
5. På Azorerne, Madeira, De Kanariske Øer, de mindre øer i Det Ægæiske Hav og i de oversøiske franske departementer kan der også ydes støtte til virksomheder, der ikke er SMV.
6. Der kan ydes støtte til følgende støtteberettigede omkostninger:
a)
omkostninger til opførelse, erhvervelse, herunder leasing, eller renovering af fast ejendom, idet køb af jord dog kun er støtteberettiget med op til 10 % af de samlede støtteberettigede omkostninger ved det pågældende projekt
b)
udgifter til køb eller leje med købsforpligtelse af maskiner og udstyr op til aktivets markedsværdi
c)
generalomkostninger i forbindelse med de under (a) og (b) nævnte udgifter, f.eks. honorarer til arkitekter, ingeniører og konsulenter, honorarer for rådgivning om miljømæssig og økonomisk bæredygtighed, herunder gennemførlighedsundersøgelser; udgifter til gennemførlighedsundersøgelser forbliver støtteberettigede, selv om der i lyset af deres resultater ikke afholdes nogen af de under (a) og (b) nævnte udgifter
d)
køb eller udvikling af computersoftware og køb af patenter, licenser, ophavsrettigheder og varemærker.
e)
omkostninger ved opstilling af skovforvaltningsplaner og lignende.
7. Andre omkostninger end de i stk. 6, litra a) og b), nævnte i forbindelse med leje- eller leasingkontrakter, såsom udlejerens fortjeneste, renteomkostninger ved refinansiering, generalomkostninger og forsikringspræmier, er ikke støtteberettigede.
Driftskapital er ikke en støtteberettiget omkostning.
8. Investeringer i forbedring af skovenes økonomiske værdi skal være begrundede i en forventet forbedring af skovene på en eller flere bedrifter og kan omfatte investeringer i jord- og ressourcevenlige maskiner og fremgangsmåder til træfældning.
9. Investeringer i forbindelse med anvendelse af træ som råmateriale eller energikilde skal begrænses til alle de arbejdsprocesser, der går forud for den industrielle forarbejdning.
Ved investeringer i vedvarende energiinfrastruktur, som forbruger eller producerer energi, skal de eventuelle nationale minimumsstandarder for energieffektivitet være overholdt.
Investeringer i anlæg, der primært tager sigte på produktion af elektricitet på basis af biomasse, er ikke støtteberettigede, medmindre en af medlemsstaterne nærmere fastsat procentdel af varmen udnyttes.
Støtte til bioenergiinvesteringsprojekter må kun ydes for bioenergi, der opfylder bæredygtighedskriterierne i EU-lovgivningen, herunder artikel 17, stk. 2-6, i direktiv 2009/28/EF.
10. Til skovbrugsbedrifter over en vis størrelse, som medlemsstaterne fastlægger, er støtten betinget af, at de relevante oplysninger er fremlagt i en skovforvaltningsplan eller lignende dokument, som stemmer overens med de retningslinjer for bæredygtig skovdrift, som blev opstillet på den anden ministerkonference om beskyttelse af skove i Europa i 1993
11. Den maksimale støtteintensitet er:
a)
75 % af de støtteberettigede investeringsomkostninger i regioner i den yderste periferi
b)
75 % af de støtteberettigede investeringsomkostninger på de mindre øer i Det Ægæiske Hav
c)
50 % af de støtteberettigede investeringsomkostninger i mindre udviklede regioner og i alle regioner, hvis BNP pr. indbygger i perioden fra 1. januar 2007 til 31. december 2013 lå på under 75 % af gennemsnittet i EU-25 i referenceperioden, men over 75 % af BNP-gennemsnittet i EU-27
d)
40 % af de støtteberettigede investeringsomkostninger i andre regioner.
Artikel 42
Støtte til bevarelse af genetiske ressourcer i skovbruget
1. Støtte til bevarelse af genetiske ressourcer i skovbruget, der i tilknytning til miljø- og klimavenligt skovbrug og skovbevarelse ydes til offentlige eller private enheder, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-6 samt kapitel I.
2. Støtten skal:
a)
ydes inden for rammerne af et landdistriktsprogram i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1305/2013 og de delegerede retsakter og gennemførelsesakter, som Kommissionen har vedtaget i henhold hertil, enten som
i)
støtte medfinansieret af ELFUL eller
ii)
national finansiering til supplering af den i nr. i) omhandlede støtte
og
b)
være identisk med den underliggende landdistriktsforanstaltning i det i litra a) omhandlede landdistriktsprogram.
3. Det skal i støttens retsgrundlag være præciseret, at støtten ikke iværksættes før Kommissionens godkendelse af det relevante landdistriktsprogram.
4. I denne artikel gælder følgende definitioner:
a) »in situ-bevarelse«: bevarelse af genetisk materiale i økosystemer og naturlige habitater og bevarelse og genindvinding af levedygtige populationer af arter i deres naturlige omgivelser
b) »bevarelse i skovbrugsbedriften«: bevarelse på levestedet og udvikling på bedriftsniveau
c) »ex situ-bevarelse«: bevarelse af genetisk materiale i skovbruget uden for dets naturlige habitat
d) »ex situ-samling«: en samling af genetisk materiale til skovbruget uden for dets naturlige habitat.
5. Der kan ydes støtte til omkostningerne ved:
a)
målrettede aktioner: fremme af in situ- og ex situ-bevarelse, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af genetiske ressourcer i skovbruget, såsom webbaserede fortegnelser over de genressourcer, der for tiden bevares på levestedet, herunder på bedriften, og over samlinger uden for levestedet og databaser
b)
samordnede aktioner: fremme af informationsudveksling mellem kompetente organisationer i medlemsstaterne om bevarelse, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af genetiske ressourcer i EU's skovbrug
c)
ledsageaktioner: information, formidling og rådgivning med deltagelse fra ikkestatslige organisationer og andre relevante interessenter, uddannelseskurser og udarbejdelse af tekniske rapporter.
6. Støtteintensiteten må ikke overstige 100 % af de støtteberettigede omkostninger.
Artikel 43
Støtte til jordfordeling i skovbruget
Støtte til jordfordeling i skovbruget er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i kapitel I og ydes til:
a)
private skovbrugere, der er SMV'er og
b)
udelukkende til dækning af rets- og administrationsomkostninger, herunder opmålingsomkostninger og
c)
ikke overstiger 100 % af de faktisk afholdte omkostninger.
AFDELING 6
Støtte til SMV i landdistrikter, som medfinansieres af ELFUL eller ydes som supplerende national finansiering af sådanne samfinansierede foranstaltninger
Artikel 44
Støtte til investeringer i forarbejdning af landbrugsprodukter til ikkelandbrugsprodukter eller produktion af bomuld
1. Støtte til SMV investeringer i forarbejdning af landbrugsprodukter til ikkelandbrugsprodukter eller produktion af bomuld, herunder egrenering, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-10 samt kapitel I.
2. Støtten skal:
a)
ydes inden for rammerne af et landdistriktsprogram i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1305/2013 og de delegerede retsakter og gennemførelsesakter, som Kommissionen har vedtaget i henhold hertil, enten som
i)
støtte medfinansieret af ELFUL eller
ii)
national finansiering til supplering af den i nr. i) omhandlede støtte
og
b)
være identisk med den underliggende landdistriktsforanstaltning i det i litra a) omhandlede landdistriktsprogram.
3. Det skal i støttens retsgrundlag være præciseret, at støtten ikke iværksættes før Kommissionens godkendelse af det relevante landdistriktsprogram.
4. Der kan ikke efter bestemmelserne i denne artikel ydes støtte til investeringer i produktion af biobrændstoffer eller energi fra vedvarende energikilder.
5. Investeringen skal stemme overens med EU-lovgivningen og den nationale miljølovgivning i den pågældende medlemsstat. Støtte til investeringer, som i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/92/EU kræver en miljøvurdering, skal være underlagt en betingelse om, at der er foretaget en sådan vurdering, og at der før datoen for den individuelle støttes ydelse er givet byggetilladelse til investeringsprojektet.
6. Støtten skal ydes til investeringer i materielle og immaterielle aktiver.
7. Der kan ydes støtte til følgende støtteberettigede omkostninger:
a)
omkostninger til opførelse, erhvervelse, herunder leasing, eller renovering af fast ejendom, idet køb af jord dog kun er støtteberettiget med op til 10 % af de samlede støtteberettigede omkostninger ved det pågældende projekt
b)
udgifter til køb eller leje med købsforpligtelse af maskiner og udstyr op til aktivets markedsværdi
c)
generalomkostninger i forbindelse med de under (a) og (b) nævnte udgifter, f.eks. honorarer til arkitekter, ingeniører og konsulenter, honorarer for rådgivning om miljømæssig og økonomisk bæredygtighed, herunder gennemførlighedsundersøgelser; udgifter til gennemførlighedsundersøgelser forbliver støtteberettigede, selv om der i lyset af deres resultater ikke afholdes nogen af de under (a) og (b) nævnte udgifter
d)
køb eller udvikling af computersoftware og køb af patenter, licenser, ophavsrettigheder og varemærker.
8. Andre omkostninger end de i stk. 7, litra a) og b), nævnte i forbindelse med leje- eller leasingkontrakter, såsom udlejerens fortjeneste, renteomkostninger ved refinansiering, generalomkostninger og forsikringspræmier, er ikke støtteberettigede.
Driftskapital er ikke en støtteberettiget omkostning.
9. Støtteintensiteten må højst udgøre:
a)
i regioner i den yderste periferi:
i)
80 % af de støtteberettigede investeringsomkostninger i områder med et BNP pr. indbygger på under eller lig med 45 % af gennemsnittet for EU-27
ii)
65 % af de støtteberettigede investeringsomkostninger i områder med et BNP pr. indbygger på mellem 45 % og 60 % af gennemsnittet for EU-27
iii)
55 % af de støtteberettigede investeringsomkostninger i områder med et BNP pr. indbygger på mellem 60 % og 75 % af gennemsnittet for EU-27
iv)
45 % af de støtteberettigede investeringsomkostninger i andre regioner i den yderste periferi.
b)
i mindre udviklede regioner:
i)
60 % af de støtteberettigede investeringsomkostninger i områder med et BNP pr. indbygger på under eller lig med 45 % af gennemsnittet for EU-27
ii)
45 % af de støtteberettigede investeringsomkostninger i områder med et BNP pr. indbygger på under eller lig med 45 % af gennemsnittet for EU-27
iii)
35 % af de støtteberettigede investeringsomkostninger i områder med et BNP pr. indbygger på over 60 % af gennemsnittet for EU-27
c)
i c)-områder:
i)
25 % af de støtteberettigede investeringsomkostninger i tyndt befolkede områder og i NUTS 3-områder eller dele af NUTS 3-områder, der deler en landgrænse med et land uden for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde eller Den Europæiske Frihandelsorganisation
ii)
20 % af de støtteberettigede investeringer i ikkeprædefinerede c)-områder
iii)
i de tidligere a)-områder kan støtteintensiteterne forhøjes med op til 5 procentpoint i perioden fra 1. juli 2014 til 31. december 2017
iv)
hvis et »c)-område« grænser op til et »a)-område« kan den maksimale støtteintensitet i NUTS 3-regionerne eller delene af NUTS 3-regioner inden for det »c)-område« som grænser op til »a)-området« efter behov forhøjes, således at forskellen i støtteintensitet mellem de to områder ikke kommer til at overstige 15 procentpoint
d)
10 % af de støtteberettigede investeringsomkostninger i alle andre regioner.
10. De maksimale støtteintensiteter i stk. 9 kan forhøjes med op til 10 procentpoint for mikrovirksomheder og små virksomheder.
Artikel 45
Støtte til virksomhedsetablering for ikkelandbrugsmæssige aktiviteter i landdistrikter
1. Støtte til SMV til virksomhedsetablering for ikkelandbrugsmæssige aktiviteter i landdistrikter er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-9 samt kapitel I.
2. Støtten skal:
a)
ydes inden for rammerne af et landdistriktsprogram i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1305/2013 og de delegerede retsakter og gennemførelsesakter, som Kommissionen har vedtaget i henhold hertil, enten som
i)
støtte medfinansieret af ELFUL eller
ii)
national finansiering til supplering af den i nr. i) omhandlede støtte
og
b)
være identisk med den underliggende landdistriktsforanstaltning i det i litra a) omhandlede landdistriktsprogram.
3. Det skal i støttens retsgrundlag være præciseret, at støtten ikke iværksættes før Kommissionens godkendelse af det relevante landdistriktsprogram.
4. Støtten kan ydes til følgende kategorier af støttemodtagere:
a)
landbrugere eller medlemmer af landbrugshusholdninger i landdistrikter, der iværksætter ikkelandbrugsmæssige aktiviteter
b)
mikrovirksomheder og små virksomheder i landdistrikter og
c)
fysiske personer i landdistrikter.
5. Hvis et i stk. 4, litra a), omhandlet medlem af en landhusholdning er en juridisk person eller en gruppe af juridiske personer, skal medlemmet udøve en landbrugsaktivitet på bedriften på tidspunktet for indgivelsen af støtteansøgningen.
6. Støtten skal være betinget af, at den kompetente myndighed i den pågældende medlemsstat har fået forelagt en forretningsplan. Gennemførelsen af forretningsplanen skal påbegyndes senest ni måneder fra datoen for afgørelsen om tildeling af støtte.
Forretningsplanen skal indeholde angivelse af følgende:
a)
støttemodtagerens økonomiske udgangssituation
b)
konkrete milepæle og mål for udvikling af støttemodtagerens aktiviteter
c)
nærmere redegørelse for de foranstaltninger, der skal træffes for at udvikle støttemodtagerens aktiviteter, såsom investeringer, uddannelse, konsulentbistand.
7. Støtten skal udbetales i mindst to rater over en periode på højst fem år.
Raterne kan være degressive.
Udbetalingen af den sidste rate skal gøres betinget af, at den i stk. 6 omhandlede forretningsplan er korrekt gennemført.
8. Ved fastsættelsen af støttens størrelse tager medlemsstaterne også hensyn til den socioøkonomiske situation i landdistriktsprogramområdet.
9. Det maksimale støttebeløb udgør 70 000 EUR pr. støttemodtager.
Artikel 46
Støtte til konsulentbistand til små og mellemstore virksomheder i landdistrikter
1. Støtte til konsulentbistand til små og mellemstore virksomheder i landdistrikter er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-9 samt kapitel I.
2. Støtten skal:
a)
ydes inden for rammerne af et landdistriktsprogram i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1305/2013 og de delegerede retsakter og gennemførelsesakter, som Kommissionen har vedtaget i henhold hertil, enten som
i)
støtte medfinansieret af ELFUL eller
ii)
national finansiering til supplering af den i nr. i) omhandlede støtte
og
b)
være identisk med den underliggende landdistriktsforanstaltning i det i litra a) omhandlede landdistriktsprogram.
3. Støtten skal tage sigte på at hjælpe SMV'er i landdistrikter med at anvende rådgivningstjenester til at forbedre deres virksomheds eller investerings økonomiske og miljømæssige resultater samt klimavenlighed og klimaresistens.
4. Rådgivningen kan også omfatte spørgsmål i tilknytning til støttemodtagerens økonomiske og miljømæssige resultater.
5. Støtten må ikke indebære direkte betalinger til støttemodtagerne. Støtten skal udbetales til udbyderen af rådgivningen.
6. De virksomheder eller organisationer, som yder rådgivningen, skal have passende ressourcer i form af regelmæssigt uddannet og kvalificeret personale, rådgivningsmæssig erfaring og pålidelighed med hensyn til de områder, de rådgiver inden for.
7. Ved den rådgivning, de yder, skal rådgiverne respektere de forpligtelser til ikke at videregive fortrolig viden, der er omhandlet i artikel 13, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1306/2013.
8. Hvor det er berettiget og hensigtsmæssigt, kan rådgivningen delvis ydes i grupper under hensyntagen til den enkelte rådgivningsmodtagers situation.
9. Det maksimale støttebeløb udgør 1 500 EUR pr. rådgivning.
Artikel 47
Støtte til videnoverførsels- og informationsaktioner til fordel for SMV i landdistrikter
1. Støtte til videnoverførsels- og informationsaktioner til fordel for små og mellemstore virksomheder i landdistrikter er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-7 samt kapitel I.
2. Støtten skal:
a)
ydes inden for rammerne af et landdistriktsprogram i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1305/2013 og de delegerede retsakter og gennemførelsesakter, som Kommissionen har vedtaget i henhold hertil, enten som
i)
støtte medfinansieret af ELFUL eller
ii)
national finansiering til supplering af den i nr. i) omhandlede støtte
og
b)
være identisk med den underliggende landdistriktsforanstaltning i det i litra a) omhandlede landdistriktsprogram.
3. Støtten kan ydes til erhvervsuddannelse og kompetenceudvikling, herunder uddannelseskurser, workshopper og coaching, demonstration og informationsaktioner.
Støtte til demonstrationsaktiviteter kan omfatte relevante investeringsomkostninger.
4. Der kan ydes støtte til følgende støtteberettigede omkostninger:
a)
omkostninger ved tilrettelæggelse og gennemførelse af videnoverførsels- eller informationsaktionen
b)
for demonstrationsprojekters vedkommende i relation til investeringer:
i)
omkostninger til opførelse, erhvervelse (herunder leasing) eller renovering af fast ejendom, idet køb af jord dog kun er støtteberettiget med op til 10 % af de samlede støtteberettigede omkostninger ved den pågældende foranstaltning
ii)
udgifter til køb eller leje med købsforpligtelse af maskiner og udstyr op til aktivets markedsværdi
iii)
generalomkostninger i forbindelse med de i litra a) og b) nævnte udgifter, f.eks. honorarer til arkitekter, ingeniører og konsulenter, honorarer for rådgivning om miljømæssig og økonomisk bæredygtighed, herunder gennemførlighedsundersøgelser; udgifter til gennemførlighedsundersøgelser forbliver støtteberettigede, selv om der i lyset af deres resultater ikke afholdes nogen af de i litra a) og b) nævnte udgifter
iv)
køb eller udvikling af computersoftware og køb af patenter, licenser, ophavsrettigheder og varemærker.
c)
omkostninger ved deltagernes rejse, indkvartering og forplejning.
5. Støtten må ikke indebære direkte betalinger til støttemodtagerne.
Støtten skal udbetales til udbyderen af videnoverførsels- eller informationsforanstaltningen.
De virksomheder og organisationer, som leverer videnoverførsels- og informationstjenesterne, skal have den nødvendige kapacitet i form af kvalificeret og regelmæssigt uddannet personalet til at udføre disse opgaver.
6. Støtten skal kunne opnås af alle, der i det pågældende område er støtteberettigede på grundlag af objektivt fastlagte betingelser.
7. Den maksimale støtteintensitet er:
a)
60 % af de støtteberettigede omkostninger for mellemstore virksomheder
b)
70 % af de støtteberettigede omkostninger for mikrovirksomheder og små virksomheder.
Artikel 48
Støtte til aktive landbrugeres første deltagelse i kvalitetsordninger for bomuld eller fødevarer
1. Støtte til aktive landbrugere og sammenslutninger heraf, der er SMV'er, til deres første deltagelse i kvalitetsordninger for bomuld og fødevarer er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-7 samt kapitel I.
2. Støtten skal:
a)
ydes inden for rammerne af et landdistriktsprogram i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1305/2013 og de delegerede retsakter og gennemførelsesakter, som Kommissionen har vedtaget i henhold hertil, enten som
i)
støtte medfinansieret af ELFUL eller
ii)
national finansiering til supplering af den i nr. i) omhandlede støtte
og
b)
være identisk med den underliggende landdistriktsforanstaltning i det i litra a) omhandlede landdistriktsprogram.
3. Det skal i støttens retsgrundlag være præciseret, at støtten ikke iværksættes før Kommissionens godkendelse af det relevante landdistriktsprogram.
4. Støtten kan ydes til ny deltagelse i en af følgende typer ordninger:
a)
kvalitetsordninger for bomuld og fødevarer indført i henhold til forordning (EU) nr. 1151/2012
b)
kvalitetsordninger for bomuld eller fødevarer, herunder certificeringsordninger, anerkendt af medlemsstaterne som værende i overensstemmelse med følgende kriterier:
i)
specificiteten af det endelige produkt, der er produceret under disse kvalitetsordninger, er afledt af klare forpligtelser til at sikre:
-
særlige produktkarakteristika
-
specifikke landbrugs- eller produktionsmetoder eller
-
en kvalitet af det endelige produkt, der går betydeligt længere end handelsvarestandarderne for folke-, dyre- eller plantesundhed, dyrevelfærd eller miljøbeskyttelse
ii)
ordningen er åben for alle producenter
iii)
ordningen omfatter bindende endelige produktspecifikationer, og overholdelsen af disse specifikationer kontrolleres af offentlige myndigheder eller af et uafhængigt inspektionsorgan
iv)
ordningen er gennemsigtig og sikrer fuld sporbarhed for produkterne
c)
frivillige certificeringsordninger for fødevarer anerkendt af medlemsstaten som værende i overensstemmelse med kravene i Kommissionens meddelelse om EU-retningslinjer for bedste praksis for anvendelsen af frivillige certificeringsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer.
5. Støtten skal ydes i form af et incitamentskabende årligt tilskud, hvis størrelse fastlægges i forhold til de faste omkostninger ved deltagelse i kvalitetsordningerne.
6. Støtten må ydes i højst fem år.
7. Det maksimale støttebeløb udgør 3 000 EUR om året pr. støttemodtager.
Artikel 49
Støtte til informationsaktioner og salgsfremstød for bomuld og fødevarer omfattet af en kvalitetsordning
1. Støtte til informationsaktioner og salgsfremstød for bomuld og fødevarer omfattet af en kvalitetsordning er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis den opfylder betingelserne i denne artikels stk. 2-11 samt kapitel I.
2. Støtten skal:
a)
ydes inden for rammerne af et landdistriktsprogram i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1305/2013 og de delegerede retsakter og gennemførelsesakter, som Kommissionen har vedtaget i henhold hertil, enten som
i)
støtte medfinansieret af ELFUL eller
ii)
national finansiering til supplering af den i nr. i) omhandlede støtte
og
b)
være identisk med den underliggende landdistriktsforanstaltning i det i litra a) omhandlede landdistriktsprogram.
3. Det skal i støttens retsgrundlag være præciseret, at støtten ikke iværksættes før Kommissionens godkendelse af det relevante landdistriktsprogram.
4. Støtten skal ydes til de producentgrupper, der gennemfører informationsaktionen eller salgsfremstødet.
5. Der kan kun ydes støtte til informationsaktioner og salgsfremstød på det indre marked.
6. Støtten skal ydes til informationsaktioner og salgsfremstød for bomuld og fødevarer, der er omfattet af en kvalitetsordning, hvortil der ydes støtte efter artikel 48.
7. Der kan ydes støtte til omkostninger ved aktioner og fremstød, der tager sigte på:
a)
at tilskynde forbrugerne til at købe de fødevarer eller den bomuld, der er omfattet af kvalitetsordningen, jf. artikel 48, stk. 4
b)
at henlede opmærksomheden på særlige egenskaber eller fordele ved det pågældende fødevare- eller bomuldsprodukt, herunder kvalitet, særlige produktionsmetoder, høj dyrevelfærdsstandard og miljøvenlighed knyttet til den pågældende kvalitetsordning.
8. De i stk. 6 omhandlede aktioner og fremstød må ikke tilskynde forbrugerne til at købe et fødevare- eller bomuldsprodukt på grund af dets særlige oprindelse, undtagen hvis det er omfattet af kvalitetsordninger indført i henhold til Del II i forordning (EU) nr. 1151/2012.
9. Det er tilladt at angive fødevare- eller bomuldsproduktets oprindelse, forudsat at oprindelsesangivelsen er sekundær i forhold til hovedbudskabet.
10. Informations- og fremstødsaktiviteter for bestemte virksomheder eller mærker er ikke støtteberettigede.
11. Støtteintensiteten må ikke overstige 70 % af de støtteberettigede omkostninger.
KAPITEL 4
OVERGANGSBESTEMMELSER OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 50
Ophævelse
1. Forordning (EF) nr. 1857/2006 ophæves.
2. Uanset stk. 1 finder forordning (EF) nr. 1857/2006 fortsat anvendelse indtil den 31. december 2015 på støtte ydet i forbindelse med Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 (42) og gennemførelsesbestemmelserne hertil.
Artikel 51
Overgangsbestemmelser
1. Denne forordning finder anvendelse på individuel støtte, der er ydet inden denne forordnings ikrafttrædelse, når den individuelle støtte opfylder alle betingelserne i denne forordning, med undtagelse af artikel 9 og 10.
2. Støtte, der ikke efter denne eller andre tidligere gældende forordninger vedtaget i medfør af forordning (EF) nr. 994/98 er fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, vurderes af Kommissionen i overensstemmelse med EU-retningslinjerne for statsstøtte i landbrugs- og skovbrugssektoren og i landdistrikter for 2014-2020 og andre relevante rammebestemmelser, retningslinjer og meddelelser.
3. Individuel støtte ydet før den 1. januar 2015 i overensstemmelse med en på støtteydelsestidspunktet gældende forordning vedtaget i medfør af artikel 1 i forordning (EF) nr. 994/98 er forenelig med det indre marked og fritaget for anmeldelseskravet i traktatens artikel 108, stk. 3.
4. Ved udløbet af denne forordnings gyldighedsperiode er støtteordninger, der er fritaget efter denne forordning, fortsat fritaget i en seksmåneders tilpasningsperiode.
Uanset bestemmelsen i dette stykkes første afsnit er støtteordninger, som falder ind under forordning (EU) nr. 1305/2013, og som enten medfinansieres af ELFUL eller finansieres som supplerende national finansiering af sådanne samfinansierede foranstaltninger, efter udløbet af nærværende forordning fortsat fritaget i resten af programmeringsperioden 2014-2020 i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1305/2013 og gennemførelsesbestemmelserne hertil.
Artikel 52
Ikrafttrædelse og anvendelse
Denne forordning træder i kraft den 1. juli 2014.
Den anvendes indtil den 31. december 2020.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 25. juni 2014.
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 702/2014
оd 25. lipnja 2014.
o proglašenju određenih kategorija potpora u sektoru poljoprivrede i šumarstva te u ruralnim područjima spojivima s unutarnjim tržištem u primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 4.,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 994/98 od 7. svibnja 1998. o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na određene kategorije horizontalnih državnih potpora (1) te posebice njezin članak 1. stavak 1. točke (a) i (b),
nakon objave nacrta ove Uredbe u skladu s člankom 6. i člankom 8. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 994/98,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom za državne potpore,
budući da:
(1)
Državno financiranje koje ispunjava kriterije utvrđene u članku 107. stavku 1. Ugovora čini državnu potporu i podliježe obvezi prijave Komisiji na temelju njegova članka 108. stavka 3. Međutim, u skladu s člankom 109. Ugovora Vijeće može odrediti kategorije potpora koje se izuzimaju od te obveze prijave. U skladu s člankom 108. stavkom 4. Ugovora Komisija može donijeti uredbe koje se odnose na te kategorije potpora. Uredbom (EZ) br. 994/98 Komisija se ovlašćuje da objavi u skladu s člankom 109. Ugovora da se određene kategorije potpora mogu izuzeti iz obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora. Na temelju navedene Uredbe Komisija je donijela Uredbu Komisije (EZ) br. 1857/2006 koja se primjenjuje do 30. lipnja 2014. (2).
(2)
Dana 22. srpnja 2013. Uredba (EZ) br. 994/98 izmijenjena je Uredbom Vijeća (EU) br. 733/2013 (3) kako bi se Komisiju ovlastilo da skupno izuzeće proširi na nove kategorije potpora, za koje je moguće utvrditi jasne uvjete spojivosti. Takve nove kategorije potpora u sektoru poljoprivrede i šumarstva trebale bi uključiti: potpore za očuvanje baštine, potpore za uklanjanje štete uzrokovane elementarnim nepogodama i potpore u korist šumarstva koje se, pod određenim uvjetima, mogu izuzeti iz obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora.
(3)
Člankom 42. Ugovora predviđa se da se pravila o tržišnom natjecanju primjenjuju na proizvodnju poljoprivrednih proizvoda i trgovanje njima samo u mjeri koju odrede Europski parlament i Vijeće. Člankom 211. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4) predviđeno je da se pravila o državnim potporama primjenjuju na potpore proizvodnji poljoprivrednih proizvoda i trgovanju njima, koje podliježu određenim izuzećima. Člankom 211. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013, predviđeno je da se pravila o državnim potporama ne primjenjuju na plaćanja država članica za mjere predviđene tom Uredbom koje djelomično ili u potpunosti financira Unija te za mjere obuhvaćene člancima 213. do 218. te Uredbe. Nadalje, pravila o državnim potporama ne primjenjuju se na plaćanja država članica u skladu s Uredbom (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5) ni na dodatno nacionalno financiranje u području primjene članka 42. Ugovora. Takva plaćanja namijenjena osiguravanju dodatnog nacionalnog financiranja u području primjene članka 42. Ugovora moraju biti u skladu s kriterijima Uredbe (EU) br. 1305/2013 kako bi ih Komisija odobrila kao dio programa ruralnog razvoja određene države članice. Međutim, pravila o državnim potporama primjenjuju se na sufinancirani dio u okviru Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i na dodatno nacionalno financiranje za mjere koje nisu obuhvaćene područjem primjene članka 42. Ugovora.
(4)
Budući da se gospodarski učinci potpora ne mijenjaju ovisno o tome financira li ih djelomično Unija ili ih financira samo država članica mora postojati dosljednost i sukladnost politike Komisije u pogledu kontrole državnih potpora i potpora koje se dodjeljuju u okviru vlastite zajedničke poljoprivredne politike i politike ruralnog razvoja Unije.
(5)
Stoga je potrebno uskladiti područje primjene ove Uredbe s onim Uredbe (EU) br. 1305/2013, posebno u pogledu potpore u korist sektora šumarstva i potpore u korist mikro, malih i srednjih poduzeća (MSP) koji djeluju u ruralnim područjima. Ova bi se Uredba trebala primjenjivati na mjere potpore u korist šumarstva te MSP-ova koji djeluju u ruralnim područjima koji nisu obuhvaćeni područjem primjene članka 42. Ugovora, a koji su obuhvaćeni Uredbom (EU) br. 1305/2013 isključivo i u onoj mjeri u kojoj su te mjere uključene u programe ruralnog razvoja i sufinancirane sredstvima EPFRR-a. S druge strane, ova se Uredba ne bi trebala primjenjivati na potpore poduzetnicima u ruralnim područjima za djelatnosti koje nisu obuhvaćene područjem primjene članka 42. Ugovora ili na sektor šumarstva ako ne postoji izravna veza s programima ruralnog razvoja i nema sufinanciranja sredstvima EPFRR-a. Međutim, potpore za prenošenje znanja i aktivnosti informiranja te potpore za savjetodavne usluge u sektoru šumarstva trebalo bi biti moguće odobriti izvan programa ruralnog razvoja koje u potpunosti financiraju države članice, pod uvjetom da su skladu s predmetnim uvjetima spojivosti utvrđenima u ovoj Uredbi.
(6)
Državama članicama trebao bi biti dostupan pojednostavnjeni postupak kada su obvezne dobiti odobrenje državne potpore za sufinancirani dio i dodatno financiranje njihovih nacionalnih programa ruralnog razvoja u skladu s člankom 81. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1305/2013. U tom pogledu takve se potpore trebaju izuzeti iz obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora pod uvjetom da su u skladu s uvjetima spojivosti utvrđenima u toj Uredbi.
(7)
Komisija je Komunikacijom Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija - Modernizacija državnih potpora u EU-u (SAM) (6) od 8. svibnja 2012. započela opsežnu reviziju pravila o državnim potporama. Glavni ciljevi ove modernizacije su: i. ostvarivanje održivog, pametnog i uključivog rasta na konkurentnom unutarnjem tržištu, istodobno pridonoseći naporima država članica u učinkovitijoj uporabi javnih financija; ii. usmjeravanje ex ante kontrole Komisije na slučajeve s najvećim utjecajem na unutarnje tržište te jačanje suradnje država članica u provedbi propisa o državnim potporama; te iii. pojednostavnjenje pravila i omogućivanje bržeg, informiranijeg i vjerodostojnijeg donošenja odluka na temelju jasne gospodarske opravdanosti, zajedničkog pristupa i jasnih obveza.
(8)
Ovom bi se Uredbom trebalo omogućiti bolje određivanje prioriteta provedbenih aktivnosti u pogledu državnih potpora i pojednostavnjivanje te bi trebalo poboljšati transparentnost, učinkovito vrednovanje i kontrolu sukladnosti s pravilima o državnim potporama na nacionalnoj razini i na razini Unije, uz istodobno očuvanje institucionalnih nadležnosti Komisije i država članica. U skladu s načelom proporcionalnosti, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.
(9)
Komisija je u brojnim slučajevima primijenila članke 107. i 108. Ugovora na MSP-ove koji se bave proizvodnjom, preradom i stavljanjem na tržište poljoprivrednih proizvoda, posebno u okviru Uredbe (EZ) br. 1857/2006, Uredbe Komisije (EZ) br. 800/2008 (7) i Smjernica Zajednice o državnim potporama u sektoru poljoprivrede i šumarstva 2007. - 2013. (8). Stoga je stekla značajno iskustvo u tom području. Zahvaljujući stečenom iskustvu Komisija može s jedne strane bolje utvrditi uvjete pod kojima se određene kategorije potpora mogu smatrati spojivima s unutarnjim tržištem i proširiti područje primjene skupnih izuzeća, a s druge strane razjasniti nužnost jačanja transparentnosti i praćenja te omogućiti ispravno vrednovanje velikih programa s obzirom na njihov učinak na tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu.
(10)
Opći uvjeti za primjenu ove Uredbe trebali bi se utvrditi na temelju skupa zajedničkih načela kojima se osigurava da potpore budu u službi zajedničkog interesa, da imaju jasan učinak poticaja, da su odgovarajuće i razmjerne, da se dodjeljuju potpuno transparentno, da su podložne mehanizmu nadzora i redovnom vrednovanju te da ne utječu negativno na uvjete trgovanja u mjeri suprotnoj zajedničkom interesu.
(11)
Potporu koja ispunjava sve uvjete utvrđene u ovoj Uredbi, i opće i posebne za odgovarajuće kategorije potpora, potrebno je izuzeti iz obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora. Radi osiguranja učinkovitog nadzora i pojednostavnjenja upravnog postupka, ali bez umanjivanja mogućnosti Komisije da provodi nadzor, izuzete potpore (programi potpora i pojedinačne potpore) trebale bi sadržavati izričitu uputu na ovu Uredbu.
(12)
Državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora koje nisu obuhvaćene ovom Uredbom i dalje su podložne obvezi prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora. Ovom se Uredbom ne dovodi u pitanje mogućnost država članica da prijave potpore čiji ciljevi odgovaraju ciljevima obuhvaćenima ovom Uredbom.
(13)
S obzirom na to da veliki programi imaju veći potencijalni utjecaj na trgovinu i tržišno natjecanje, programi čiji godišnji proračun za državne potpore premašuje određeni prag temeljen na apsolutnoj vrijednosti u načelu bi trebali biti podložni evaluaciji državnih potpora. Evaluacija bi trebala biti usmjerena na provjeravanje jesu li postignute pretpostavke i uvjeti na temelju kojih se utvrđuje spojivost programa i učinkovitosti mjere potpore s obzirom na opće i posebne ciljeve te pružiti uvid o utjecaju programa na tržišno natjecanje i trgovinu. Kako bi se osiguralo jednako postupanje, evaluaciju državnih potpora trebalo bi provoditi na temelju plana evaluacije koji je odobrila Komisija. Iako bi taj plan uobičajeno trebalo sastaviti u trenutku osmišljavanja programa i odobriti na vrijeme za stupanje programa na snagu, što možda neće biti moguće u svim slučajevima. Stoga će se ova Uredba, kako bi se izbjeglo odgađanje njihova stupanja na snagu, na te programe primjenjivati na razdoblje od najviše šest mjeseci. Nakon odobrenja plana evaluacije Komisija može odlučiti produljiti to razdoblje. U tu svrhu bi plan evaluacije trebalo dostaviti Komisiji u roku od 20 radnih dana od stupanja programa na snagu. Komisija iznimno može odlučiti i da, s obzirom na specifičnosti pojedinog slučaja, evaluacija nije nužna. Komisija bi od države članice trebala primiti potrebne informacije kako bi bila u mogućnosti izvršiti procjenu plana evaluacije, a dodatne informacije zatražiti bez nepotrebnog odgađanja kako bi državi članici omogućila da dostavi elemente koji Komisiji nedostaju za donošenje odluke. S obzirom na novinu tog postupka Komisija će u zasebnom dokumentu dostaviti detaljne smjernice o postupku koji treba primjenjivati tijekom šestomjesečnog razdoblja za odobrenje plana evaluacije te odgovarajuće obrasce za podnošenje planova evaluacije. Izmjene programa podložnih evaluaciji, osim izmjena koje ne mogu utjecati na spojivost programa potpore u skladu s ovom Uredbom ili znatno utjecati na sadržaj odobrenog plana evaluacije, trebalo bi ocjenjivati uzimajući u obzir ishod evaluacije te isključiti iz područja primjene ove Uredbe. Za formalne i administrativne izmjene ili izmjene izvršene u okviru mjera koje sufinancira EU ne bi se, u načelu, trebalo smatrati da znatno utječu na sadržaj odobrenog plana evaluacije.
(14)
Ova se Uredba ne bi trebala primjenjivati na potpore uvjetovane time da se prednost daje uporabi domaćih proizvoda nad uvezenima ili na potpore za djelatnosti povezane s izvozom. Posebno se ne bi trebala primjenjivati na potpore kojima se financira ustrojavanje distribucijske mreže i upravljanje njome u drugoj državi članici ili trećoj zemlji. Potpore kojima se pokrivaju troškovi sudjelovanja na trgovinskim sajmovima ili troškovi studija ili savjetodavnih usluga potrebnih za uvođenje novog ili postojećeg proizvoda na novo tržište u drugoj državi članici ili trećoj zemlji uobičajeno ne čine potpore djelatnostima povezanima s izvozom.
(15)
Komisija bi trebala osigurati da se odobrenim potporama ne utječe nepovoljno na trgovinske uvjete u mjeri koja bi bila suprotna općem interesu. Prema tome, potpore u korist korisnika koji podliježe neizvršenom nalogu za povrat sredstava na temelju prethodne odluke Komisije kojom se potpora ocjenjuje nezakonitom i nespojivom s unutarnjim tržištem potrebno je isključiti iz područja primjene ove Uredbe, osim potpora za uklanjanje štete uzrokovane određenim elementarnim nepogodama.
(16)
Potpore dodijeljene poduzetnicima u teškoćama potrebno je izuzeti iz područja primjene ove Uredbe jer bi takve potpore trebalo ocijeniti na temelju Smjernica o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje poduzeća u teškoćama (9) ili naknadnih Smjernica kako bi se izbjeglo njihovo zaobilaženje, osim, pod određenim uvjetima, potpora dodijeljenih za nadoknadu šteta uzrokovanih elementarnom nepogodom, nepovoljnim klimatskim prilikama koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom, bolestima životinja ili nametnicima bilja te potpora za sanaciju šteta u šumama koje su pogođene požarima, elementarnom nepogodom, nepovoljnim klimatskim prilikama, nametnicima, bolestima, katastrofalnim događajima i pojavama povezanima s klimatskim promjenama kako je predviđeno ovom Uredbom. Osim toga, zbog zaštite javnog zdravlja, a imajući u vidu izvanredne okolnosti, u određenim uvjetima ne bi trebalo uzimati u obzir gospodarsko stanje poduzetnika kada je riječ o potporama za troškove iskorjenjivanja bolesti životinja i o potporama za uništenje i uklanjanje uginule stoke. Radi osiguranja pravne sigurnosti, treba uspostaviti jasne kriterije koji ne zahtijevaju ocjenu svih pojedinosti situacije pojedinog poduzetnika kako bi se utvrdilo smatra li se određeni poduzetnik poduzetnikom u teškoćama za potrebe ove Uredbe.
(17)
Ako državna potpora ili uvjeti povezani s njom, uključujući metodu financiranja kada je ona njihov sastavni dio, dovode do neizbježnog kršenja zakonodavstva Unije, potpora se ne može proglasiti spojivom s unutarnjim tržištem. Stoga se ova Uredba ne treba primjenjivati na potporu koja sadržava neizbježno kršenje zakonodavstva Unije.
(18)
Provedba propisa o državnim potporama uvelike ovisi o suradnji država članica. Stoga bi države članice trebale poduzeti sve potrebne mjere kako bi se osiguralo poštovanje ove Uredbe, uključujući spojivost pojedinačnih potpora dodijeljenih na temelju programa koji ispunjavaju uvjete za skupno izuzeće.
(19)
Zbog velikog rizika negativnog učinka na trgovinske uvjete, velike iznose potpora dodijeljenih pojedinačno ili zbrajanjem potpora Komisija bi trebala ocjenjivati na temelju prijave. Stoga bi razinu pragova po maksimalnim iznosima potpore za određene kategorije potpora za ulaganje unutar područja primjene ove Uredbe trebalo postaviti uzimajući u obzir dotičnu kategoriju potpore i njezin vjerojatni učinak na trgovinske uvjete. Svaka potpora dodijeljena u iznosu koji premašuje te pragove i dalje bi trebala biti podložna obvezi prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora. Pragovi utvrđeni u ovoj Uredbi ne bi se smjeli izbjegavati umjetnim razdvajanjem programa ili projekata potpore, na primjer na nekoliko programa ili projekata potpore sa sličnim karakteristikama, ciljevima ili korisnicima. Ostale kategorije potpora, u mjeri u kojoj su ispunjeni uvjeti spojivosti i maksimalni intenziteti potpora ili maksimalni iznosi potpora utvrđeni u ovoj Uredbi, ne bi se trebali smatrati velikim rizikom od negativnog utjecaja na trgovinske uvjete.
(20)
Za potrebe transparentnosti, jednakog postupanja i učinkovitog praćenja ova bi se Uredba trebala primjenjivati samo na potpore za koje je moguće točno izračunati bruto ekvivalent bespovratnog sredstva ex ante bez potrebe za procjenom rizika (transparentne potpore).
(21)
Za određene specifične instrumente potpore, poput zajmova, jamstava, poreznih mjera, a posebno povratnih predujmova, ovom je Uredbom potrebno utvrditi uvjete na temelju kojih se oni mogu smatrati transparentnima. Potpore u obliku jamstava trebalo bi smatrati transparentnima ako je bruto ekvivalent bespovratnog sredstva izračunan na temelju premija sigurne luke utvrđenih za dotičnu vrstu poduzetnika. Primjerice, za MSP-ove u Obavijesti Komisije o primjeni članaka 87. i 88. Ugovora o EZ-u na državne potpore u obliku jamstava (10) navode se razine godišnje premije iznad kojih bi se smatralo da državno jamstvo ne čini potporu. Ona se treba smatrati transparentnom i ako je prije provedbe mjere, metodologija upotrijebljena za izračun intenziteta potpora državnog jamstva prijavljena Komisiji i ako ju je ona odobrila u skladu s Obavijesti Komisije o primjeni članaka 87. i 88. Ugovora o EZ-u na državne potpore u obliku jamstava. Za potrebe ove Uredbe, potpore obuhvaćene mjerama financiranja rizika i ubrizgavanja svježeg kapitala ne bi se trebale smatrati transparentnim potporama.
(22)
Potpore koje bi inače bile unutar područja primjene ove Uredbe, ali nisu transparentne potrebno je uvijek prijaviti Komisiji. Komisija bi trebala ocjenjivati prijavljene netransparentne potpore posebno u svjetlu mjerila iz Smjernica Europske unije o državnim potporama u sektorima poljoprivrede i šumarstva te u ruralnim područjima za razdoblje 2014. - 2020. (11) ili drugih odgovarajućih okvira, smjernica, komunikacija i obavijesti.
(23)
Kako bi se osiguralo da su potpore neophodne i da se njima potiče daljnji razvoj djelatnosti ili projekata, ova se Uredba ne bi trebala primjenjivati na potpore za djelatnosti ili projekte kojima bi se korisnik ionako bavio i bez potpore. Nijedna se potpora ne smije dodijeliti retroaktivno za djelatnosti ili projekte koje je korisnik već poduzeo. Potpore je potrebno izuzeti iz obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora u skladu s ovom Uredbom isključivo ako djelatnost ili rad na projektu kojem je se dodjeljuje potpora započne nakon što je korisnik podnio pisani zahtjev za potporu.
(24)
U odnosu na jednokratne potpore koje su obuhvaćene ovom Uredbom, a dodjeljuju se korisniku koji je veliko poduzeće, država članica bi trebala ispuniti uvjete za učinak poticaja primjenjive na MSP-ove te osigurati da korisnik u internom dokumentu sastavi analizu održivosti projekta ili djelatnosti kojima je dodijeljena potpora s potporom i bez nje. Država članica trebala bi provjeriti potvrđuje li se tim internim dokumentom znatno povećanje opsega projekta ili djelatnosti, znatno povećanje ukupnog iznosa koji korisnik troši za projekt ili djelatnost kojima je dodijeljena potpora, ili znatno povećanje brzine dovršenja predmetnog projekta/djelatnosti. Trebalo bi biti moguće ostvariti učinak poticaja i na temelju činjenice da bez potpore projekt ulaganja ili djelatnost ne bi bili provedeni kao takvi u dotičnom ruralnom području u odsustvu potpore.
(25)
Automatski programi potpora u obliku poreznih pogodnosti i dalje podliježu posebnom uvjetu u odnosu na učinak poticaja, s obzirom na činjenicu da se potpore koje proizlaze iz tih programa potpora dodjeljuju u okviru postupaka koji se razlikuju od postupaka za dodjelu ostalih kategorija potpora. Taj poseban uvjet znači da se ti programi potpora trebaju donijeti prije početka djelatnosti ili rada na projektu/djelatnosti kojima je dodijeljena potpora. Međutim taj se uvjet ne bi trebao primjenjivati na programe koji su nasljednici poreznih programa, pod uvjetom da je djelatnost bila obuhvaćena prethodnim poreznim programima u obliku poreznih pogodnosti. Ključni trenutak za ocjenu učinka poticaja tih programa potpora je trenutak kada je porezna mjera prvi put uvedena u izvorni program koji je naknadno zamijenjen njegovim nasljednikom.
(26)
U pogledu potpora za okrupnjavanje zemljišta, mjere promicanja u obliku publikacija namijenjenih jačanju svijesti o poljoprivrednim proizvodima među širom javnošću, potpora za nadoknadu gubitaka uzrokovanih nepovoljnim klimatskim prilikama koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom, potpora za nadoknadu troškova iskorjenjivanja bolesti životinja i nametnika bilja, potpora za pokrivanje troškova uklanjanja i uništenja uginule stoke, potpora za istraživanje i razvoj, potpora za uklanjanje štete uzrokovane elementarnom nepogodom te potpora za ulaganja u očuvanje kulturne i prirodne baštine na poljoprivrednom gospodarstvu, učinak poticaja ne bi se trebao zahtijevati ili bi se trebao smatrati prisutnim ako su ispunjeni posebni uvjeti utvrđeni u ovoj Uredbi za te kategorije potpora.
(27)
Kako bi se osiguralo da su potpore razmjerne i ograničene na neophodni iznos, maksimalne iznose potpora trebalo bi, kad god je to moguće, izraziti kao intenzitete potpore u odnosu na iznos prihvatljivih troškova. Ako se maksimalni intenzitet potpore ne može odrediti jer se ne mogu utvrditi prihvatljivi troškovi, ili radi omogućivanja jednostavnijih instrumenata za manje iznose, trebali bi se utvrditi maksimalni iznosi potpora u nominalnim iznosima, kako bi se osigurala razmjernost potpora. Prema iskustvu Komisije, intenzitet potpore i maksimalne iznose potpora trebalo bi utvrditi na razini kojom se što manje narušava tržišno natjecanje u sektoru kojem se dodjeljuje potpora, a istodobno se na odgovarajući način ostvaruje cilj olakšavanja razvoja gospodarskih djelatnosti korisnika u sektoru poljoprivrede, u ruralnim područjima ili sektoru šumarstva. Kako bi se postigla sukladnost s mjerama ruralnog razvoja koje financira Unija, gornje granice treba uskladiti s onima utvrđenima u Uredbi (EU) br. 1305/2013 ako je to u skladu s načelima državnih potpora.
(28)
U izračun intenziteta potpore trebalo bi uključiti samo prihvatljive troškove. Potpore koje premašuju odgovarajući intenzitet potpore zahvaljujući uključivanju neprihvatljivih troškova ne bi se trebale izuzimati na temelju ove Uredbe. Utvrđivanje prihvatljivih troškova trebalo bi se popratiti jasnim, konkretnim i ažuriranim pisanim dokazima. Svi iznosi koji se upotrebljavaju trebali bi biti iznosi prije svih odbitaka poreza ili kakvog drugog troška. Potpore koje se isplaćuju u više obroka potrebno je diskontirati na njihovu vrijednost na datum dodjele potpore. Prihvatljive troškove također bi trebalo diskontirati na njihovu vrijednost na datum dodjele potpore. Kamatna stopa koja se primjenjuje na diskontiranje i izračun iznosa potpore za potpore koje nemaju oblik bespovratnog sredstva trebala bi biti diskontna odnosno referentna stopa primjenjiva na datum dodjele potpore, kako je utvrđeno u Komunikaciji Komisije o reviziji metode utvrđivanja referentnih i diskontnih stopa (12). Ako se potpora ne dodjeljuje u obliku bespovratnog sredstva, iznos potpore treba izraziti u bruto ekvivalentu potpore. Ako se potpore dodjeljuju u obliku poreznih pogodnosti, obroke potpore trebalo bi diskontirati na temelju diskontnih stopa primjenjivih u trenutcima kad porezne pogodnosti stupe na snagu. Trebalo bi promicati upotrebljavanje potpora u obliku povratnih predujmova jer se tim instrumentima podjele rizika pogoduje jačanju učinka poticaja potpora. Stoga je potrebno utvrditi da se, ako se potpore dodjeljuju u obliku povratnih predujmova, primjenjivi intenziteti potpore utvrđeni u ovoj Uredbi mogu povećati.
(29)
U slučaju poreznih pogodnosti primjenjivih na buduće poreze primjenjiva diskontna stopa i točan iznos obroka potpore ne moraju nužno biti poznati unaprijed. U tom slučaju države članice trebale bi unaprijed odrediti gornju vrijednost diskontirane vrijednosti potpore uz poštovanje primjenjivog intenziteta potpore. Naknadno, kada se sazna iznos obroka potpore za određeni dan, može se provesti diskontiranje na temelju diskontne stope primjenjive u tom trenutku. Diskontirana vrijednost svakog obroka potpore trebala bi se oduzeti od ukupnog iznosa gornje vrijednosti (”iznos gornje vrijednosti”).
(30)
Kako bi se odredilo poštuju li se pragovi za pojedinačnu prijavu i maksimalni intenziteti potpore ili maksimalni iznosi potpore utvrđeni ovom Uredbom, trebalo bi uzeti u obzir ukupni iznos državnih potpora za djelatnost ili projekt kojima je dodijeljena potpora. Nadalje, ovom bi se Uredbom trebale utvrditi okolnosti u kojima se različite kategorije potpora mogu zbrajati. Potpore koje se izuzimaju iz prijave na temelju ove Uredbe i sve ostale spojive potpore koje se izuzimaju na temelju neke druge uredbe ili koje je Komisija odobrila mogu se zbrajati pod uvjetom da se te druge mjere odnose na različite prihvatljive troškove koje je moguće utvrditi. Ako se različiti izvori potpore odnose na iste prihvatljive troškove, bilo da se oni djelomično ili potpuno preklapaju, zbrajanje potpora trebalo bi dopustiti do najvišeg intenziteta potpore ili iznosa potpore primjenjivog na tu potporu na temelju ove Uredbe. Ovom bi se Uredbom trebala utvrditi i posebna pravila za zbrajanje potpora s prihvatljivim troškovima koje je moguće utvrditi i bez prihvatljivih troškova koje je moguće utvrditi te za zbrajanje potpora s de minimis potporama. De minimis potpore često se ne dodjeljuju za određene prihvatljive troškove koje je moguće utvrditi niti ih se njima može pripisati. U tom slučaju trebalo bi omogućiti neometano zbrajanje de minimis potpora s državnim potporama izuzetima na temelju ove Uredbe. Ako se međutim de minimis potpore dodjeljuju za iste prihvatljive troškove koje je moguće utvrditi kao i državne potpore izuzete na temelju ove Uredbe, zbrajanje bi trebalo dopustiti samo do maksimalnog intenziteta potpore utvrđenog u Poglavlju III. ove Uredbe.
(31)
Financiranje Unije kojim centralno upravljaju institucije, agencije, zajednička poduzeća ili druga tijela Unije i koje nije izravno ili neizravno pod kontrolom država članica ne predstavlja državnu potporu. Ako se financiranje Unije kombinira s državnim potporama, za potrebe određivanja poštuju li se pragovi za prijavu i maksimalni intenziteti potpore ili maksimalni iznosi potpore, u obzir bi se trebale uzimati samo državne potpore, pod uvjetom da ukupan iznos javnog financiranja dodijeljenog u odnosu na iste prihvatljive troškove ne premašuje najpovoljniju stopu financiranja utvrđenu u primjenjivim propisima zakonodavstva Unije.
(32)
S obzirom na to da su državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora u načelu zabranjene, važno je da sve strane mogu provjeriti je li određena potpora dodijeljena u skladu s primjenjivim pravilima. Stoga je transparentnost državnih potpora ključna za ispravnu primjenu pravila iz Ugovora i omogućuje bolju usklađenost, veću odgovornost, stručni pregled, a u konačnici i učinkovitiju javnu potrošnju. Kako bi se osigurala transparentnost, od država članica trebalo bi se zatražiti da uspostave sveobuhvatna web-mjesta o državnim potporama na regionalnoj ili nacionalnoj razini, na kojima se iznose sažeci informacija o svakoj mjeri potpore izuzetoj na temelju ove Uredbe. Ta bi obveza trebala biti uvjet za spojivost pojedinačne potpore s unutarnjim tržištem. U skladu s uobičajenom praksom objavljivanja informacija iz Direktive 2013/37/EU Europskog parlamenta i Vijeća (13), trebalo bi upotrebljavati standardizirani oblik radi omogućivanja pretraživanja i preuzimanja informacija te njihova jednostavnog objavljivanja na internetu. Poveznice na web-mjesta o državnim potporama za svaku državu članicu trebale bi se objaviti na web-mjestu Komisije. U skladu s člankom 3. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 994/98, kako je izmijenjena Uredbom (EU) br. 733/2013, sažetak informacija o svakoj mjeri potpore koja se izuzima na temelju ove Uredbe trebao bi se objaviti na web-mjestu Komisije.
(33)
U pogledu objave informacija o dodjelama pojedinačnih potpora primjereno je utvrditi pragove iznad kojih se objava može smatrati razmjernom uzimajući u obzir važnost potpora. Na temelju procjene programa potpora za ulaganje u primarnom poljoprivrednom sektoru s najvećim godišnjim izdacima prijavljenima u okviru izvršenja Godišnjeg izvješća 2013. za koje se može smatrati da narušavaju više od ostalih kategorija potpora Komisija je utvrdila prosječan iznos potpora po korisniku od 59 596 EUR. Stoga je kako bi se ograničilo administrativno opterećenje država članica primjereno utvrditi pragove za objavu informacija o dodjelama pojedinačnih potpora primarnim poljoprivrednim proizvođačima u razini od 60 000 EUR. Uzimajući u obzir da su prerada poljoprivrednih proizvoda i stavljanje na tržište poljoprivrednih proizvoda slični onima industrijskih proizvoda, primjereno je uskladiti pragove za objavu informacija o dodjelama pojedinačnih potpora s korisnicima u tim podsektorima kao i u sektoru šumarstva, a za djelatnosti izvan područja primjene članka 42. Ugovora s onima utvrđenima u Uredbi Komisije (EU) br. 651/2014 (14).
(34)
Kako bi se osigurao učinkovit nadzor, potrebno je u skladu s člankom 3. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 994/98 uspostaviti standardni obrazac, u kojemu bi države članice trebale Komisiji dostavljati sažetak informacija kada se, u skladu s ovom Uredbom, provodi program potpora ili kada se pojedinačna potpora dodjeljuje izvan bilo kojeg programa potpore. Osim toga, potrebno je u skladu s člankom 5. Uredbe Komisije (EZ) br. 794/2004 (15) i člankom 3. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 994/98 uspostaviti pravila o godišnjem izvješćivanju o potporama izuzetim iz obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora u skladu s uvjetima utvrđenima u ovoj Uredbi, uključujući posebne zahtjeve za određene kategorije potpora koje će države članice dostavljati Komisiji.
(35)
S obzirom na široku dostupnost potrebne tehnologije, sažetak informacija i godišnje izvješće trebaju biti u elektroničkom obliku i treba ih dostaviti Komisiji putem elektroničkih sustava Komisije.
(36)
Nadalje, potrebno je u skladu s člankom 3. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 994/98 uspostaviti pravila o evidenciji koju države članice trebaju voditi u pogledu potpora izuzetih ovom Uredbom iz obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora, s obzirom na rok zastare iz članka 15. Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 (16).
(37)
Radi jačanja učinkovitosti uvjeta spojivosti utvrđenih u ovoj Uredbi, u slučaju nepoštovanja tih zahtjeva Komisiji bi se trebalo omogućiti ukidanje pogodnosti skupnog izuzeća za buduće mjere potpore. Ako se nepoštovanje ove Uredbe odnosi samo na ograničenu skupinu mjera ili određena tijela uprave, Komisija bi trebala imati mogućnost ograničiti ukidanje pogodnosti skupnog izuzeća određene vrste potpore, određene korisnike ili mjere potpore koje su donijela određena tijela. Tim bi se ciljanim ukidanjem trebalo omogućiti proporcionalno otklanjanje izravno povezano s utvrđenim nepoštovanjem ove Uredbe. U slučaju neispunjenja uvjeta spojivosti utvrđenih u poglavljima I. i III., dodijeljene potpore nisu obuhvaćene ovom Uredbom i slijedom toga predstavljaju nezakonite potpore, koje Komisija ispituje u okviru relevantnog postupka utvrđenog u Uredbi (EZ) br. 659/1999. U slučaju neispunjenja zahtjeva iz poglavlja II., ukidanje pogodnosti skupnog izuzeća u odnosu na buduće mjere potpore ne utječe na činjenicu da se na prethodne mjere potpore koje su bile u skladu s ovom Uredbom primjenjivalo skupno izuzeće.
(38)
Uzimajući u obzir članak 107. stavak 3. točku (c) Ugovora, potpore ne smiju imati jedini učinak stalnog ili periodičnog smanjivanja troškova poslovanja koje bi korisnik potpora obično morao pokrivati te moraju biti razmjerne teškoćama koje je potrebno prevladati kako bi se osigurale društveno-gospodarske koristi u interesu Unije. Jednostrane državne potpore kojima se jednostavno nastoji poboljšati financijsko stanje proizvođača, ali koje ni na koji način ne pridonose razvoju sektora, a posebno potpore koje se dodjeljuju isključivo na temelju cijene, količine, proizvodne jedinice ili jedinice sredstava za proizvodnju, potrebno je smatrati potporom poslovanju koja nije u skladu s unutarnjim tržištem. Nadalje, ako se dodjeljuju u sektoru poljoprivrede, takve potpore vjerojatno će ometati i mehanizme zajedničkih organizacija tržišta. Stoga je potrebno ograničiti područje primjene ove Uredbe na određene vrste potpora.
(39)
MSP-ovi imaju presudnu ulogu u stvaranju radnih mjesta i općenito djeluju kao faktor socijalne stabilnosti i gospodarskog napretka. Međutim, njihov razvoj može biti ograničen tržišnim nedostacima, što dovodi do poteškoća karakterističnih za MSP-ove. MSP-ovi često imaju teškoća pri nabavi kapitala ili zajmova, s obzirom na prirodu određenih financijskih tržišta nesklonih riziku i ograničene kolaterale koje mogu ponuditi. Zbog ograničenih sredstava može im biti ograničen i pristup informacijama, prvenstveno onih povezanih s novim tehnologijama i potencijalnim tržištima. Radi olakšanja razvoja gospodarskih djelatnosti MSP-ova, ovom je Uredbom prema tome potrebno određene kategorije potpora u korist MSP-ova izuzeti iz obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora.
(40)
Radi uklanjanja razlika koje mogu izazvati narušavanje tržišnog natjecanja i olakšanja koordinacije između različitih inicijativa Unije i nacionalnih inicijativa o MSP-ovima te zbog administrativne jasnoće i pravne sigurnosti, definicija MSP-ova koja se upotrebljava u ovoj Uredbi trebala bi se temeljiti na definicijama utvrđenima u Preporuci Komisije 2003/361/EZ (17).
(41)
Kako bi se osigurala sukladnost s politikom ruralnog razvoja i postiglo pojednostavnjenje pravila koja se temelje na već stečenom iskustvu Komisije u pogledu primjene Uredbe (EU) br. 1857/2006 i Uredbe (EU) br. 800/2008 potrebno je izuzeti iz obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora različite kategorije potpora u korist MSP-ova koji se bave primarnom poljoprivrednom proizvodnjom, preradom i stavljanjem na tržište poljoprivrednih proizvoda.
(42)
Tim bi se kategorijama potpore posebno trebale obuhvatiti potpore za ulaganja kao što su ulaganja u materijalnu imovinu ili nematerijalnu imovinu ili za premještaj poljoprivrednih zgrada, potpore za pokretanje poslovanja i poslovne prilike kao što su potpore za mlade poljoprivrednike i za mala poljoprivredna gospodarstva, za skupine proizvođača te za sudjelovanje u programima kvalitete, potpore za olakšanje razvoja poslovanja kao što su potpore za prenošenje znanja i aktivnosti informiranja, potpore za savjetodavne usluge, potpore za promicanje, potpore za usluge zamjene poljoprivrednika, potpore za upravljanje rizikom i krizama kao što su potpore za nadoknadu gubitaka uzrokovanih nepovoljnim klimatskim prilikama koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom, potpore za troškove prevencije i iskorjenjivanja bolesti životinja i nametnika bilja te potpore za premije osiguranja kao i potpore za sektor stočarstva za ostvarivanje zajedničkih javnih ciljeva kao što su očuvanje genetičke kakvoće i zaštita zdravlja životinja i ljudi. Ta bi potpora posebno trebala biti usmjerena na poboljšanje konkurentnosti i održivosti cijelog sektora poljoprivrede.
(43)
Nadalje, isto je tako potrebno izuzeti potpore dodijeljene u korist MSP-ova koji djeluju u ruralnim područjima iz obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora na temelju ove Uredbe. U tom pogledu i kako bi se osigurala sukladnost između mjera ruralnog razvoja sufinanciranih sredstvima EPFRR-a i mjera financiranih iz dodatnih nacionalnih sredstava, pravila utvrđena ovom Uredbom trebala bi biti u najvećoj mogućoj mjeri u skladu s pravilima utvrđenima Uredbom (EU) br. 1305/2013 te delegiranim i provedbenim aktima donesenima u skladu s tom Uredbom.
(44)
Ostale kategorije potpore, primjerice potpore za istraživanje i razvoj u sektorima poljoprivrede i šumarstva, potpore za uklanjanje štete uzrokovane elementarnom nepogodom u sektoru poljoprivrede, potpore za ulaganja u korist očuvanja kulturne i prirodne baštine na poljoprivrednim gospodarstvima te potpore u korist šumarstva koje se dodjeljuju MSP-ovima i velikim poduzećima, potrebno je izuzeti iz obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora. Posebice, u pogledu potpora u korist šumarstva i kako bi se osigurala sukladnost između mjera ruralnog razvoja sufinanciranih sredstvima EPFRR-a i mjera financiranih iz dodatnih nacionalnih sredstava ili mjera financiranih isključivo državnim potporama, pravila utvrđena ovom Uredbom trebala bi u najvećoj mogućoj mjeri biti u skladu s pravilima utvrđenima Uredbom (EU) br. 1305/2013 te delegiranim i provedbenim aktima.
(45)
Potpore dodijeljene MSP-ovima koji se bave primarnom poljoprivrednom proizvodnjom, preradom i stavljanjem na tržište poljoprivrednih proizvoda, potpore za istraživanje i razvoj, potpore u korist sektora šumarstva ili potpore u korist MSP-ova u ruralnim područjima za djelatnosti izvan područja primjene članka 42. Ugovora isto se tako mogu izuzeti iz obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora u skladu s uvjetima iz Uredbe Komisije (EU) br. 651/2014. Ako to države članice smatraju primjerenijim, mogu isto tako odabrati dodijeliti potpore koje pripadaju prethodno navedenim kategorijama u skladu s uvjetima utvrđenima u Uredbi (EU) br. 651/2014. Posebno, države članice mogu odabrati MSP-ovima koji se bave primarnom poljoprivrednom proizvodnjom dodijeliti regionalne operativne potpore kako bi nadoknadili dodatne troškove osim troškova prijevoza u najudaljenije regije, potpore za savjetodavne usluge u korist MSP-ova, potpore za financiranje rizika, potpore za istraživanje i razvoj, potpore za inovacije za MSP-ove, potpore za zaštitu okoliša, potpore za usavršavanje i potpore za radnike u nepovoljnom položaju u skladu s uvjetima utvrđenima u Uredbi (EU) br. 651/2014. U tom kontekstu i u cilju pojašnjavanja odnosa između područja primjene ove Uredbe i Uredbe (EU) br. 651/2014, potrebno je napomenuti da se ciljevi, kategorije potpore i uvjeti potpore utvrđeni u dvjema uredbama razlikuju iako se mogu odnositi na istu vrstu korisnika.
(46)
Kako bi se poboljšali gospodarski rezultati i ekološka učinkovitost te učinkovitost MSP-ova koji djeluju u poljoprivrednom sektoru te osigurala infrastruktura potrebna za razvoj poljoprivrede i kako bi se pružila potpora za nepovratna ulaganja potrebna za postizanje ciljeva zaštite okoliša, trebalo bi osigurati potpore za ulaganja u materijalnu ili nematerijalnu imovinu koje pridonose tim ciljevima. Ta bi ulaganja trebala biti u skladu sa zakonodavstvom Unije i s nacionalnim pravom dotičnih država članica o zaštiti okoliša. Osim toga, potpora za ulaganja za koja je potrebna procjena utjecaja na okoliš u skladu s Direktivom 2011/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća (18) podliježe uvjetu da je takva procjena izvršena i da je odobrenje za provedbu predmetnog projekta ulaganja dano prije datuma dodjele pojedinačne potpore.
(47)
Zbog rizika od narušavanja tržišnog natjecanja do kojeg bi došlo zbog ciljanih potpora za ulaganje u sektoru primarne poljoprivredne proizvodnje, potpora za ulaganje koja je izuzeta iz obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora na temelju ove Uredbe ne bi trebala biti ograničena na određeni poljoprivredni proizvod. Ovaj uvjet ne mora sprječavati državu članicu da isključi određene poljoprivredne proizvode iz područja primjene određene potpore, posebno onda kada za njih ne postoje uobičajene prodajne mogućnosti. Nadalje, potpore određenim vrstama ulaganja ne bi trebale same po sebi biti prihvatljive za izuzeće iz obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora na temelju ove Uredbe.
(48)
Kako bi se osigurala odgovarajuća ravnoteža između najmanjeg mogućeg narušavanja tržišnog natjecanja i promicanja energije te učinkovitog korištenja resursa, u slučaju ulaganja na poljoprivrednim gospodarstvima povezanih s primarnom poljoprivrednom proizvodnjom ovom je Uredbom potrebno predvidjeti da se potpore dodjeljuju samo za ulaganja povezana s proizvodnjom biogoriva na razini gospodarstva ili energije iz obnovljivih izvora i samo ako ta proizvodnja nije veća od prosječne godišnje potrošnje energije ili goriva gospodarstva. U tom slučaju potpore za biogoriva trebalo bi obuhvatiti ako ih se dodjeljuje za održiva biogoriva u skladu s Direktivom 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (19).
(49)
Kako bi se potaknuo prijelaz na proizvodnju naprednijih oblika biogoriva, kako je predviđeno pravilima o horizontalnim državnim potporama za zaštitu okoliša i energiju, potporu za hranu koja se temelji na biogorivu trebalo bi u slučaju potpora za ulaganje povezano s preradom poljoprivrednih proizvoda izuzeti iz ove Uredbe.
(50)
Kako bi se osiguralo i olakšalo pokretanje poslovanja mladih poljoprivrednika te razvoj malih gospodarstava koja mogu biti gospodarski održiva, potrebno je potpore za pokretanje poslovanja izuzeti iz obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora. Kako bi se osigurala održivost novo uspostavljenih poljoprivrednih djelatnosti, potpore treba uvjetovati podnošenjem poslovnog plana. Potporama za pokretanje poslovanja trebalo bi se obuhvatiti samo početno razdoblje poslovanja i ne bi trebale postati potpore poslovanju.
(51)
Kako bi se poljoprivrednom sektoru pomoglo da se suoči s izazovima povezanima s povećanom konkurencijom i konsolidacijom silaznih tržišta u odnosu na stavljanje na tržište poljoprivrednih proizvoda, uključujući lokalna tržišta, treba poticati osnivanje skupina i organizacija proizvođača. Stoga je potrebno iz obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora izuzeti potpore za osnivanje skupina i organizacija proizvođača. Potpore bi trebale uživati samo skupine i organizacije proizvođača koje se smatraju MSP-ovima. Kako bi osiguralo da skupina i organizacija proizvođača postane održivi subjekt, nadležnom je tijelu potrebno dostaviti poslovni plan kao uvjet da bi države članice službeno priznale skupinu proizvođača. Kako bi se spriječilo pružanje potpora poslovanju i zadržao učinak poticaja, trajanje potpora treba ograničiti na najviše pet godina.
(52)
Kako bi se poboljšale prilike na tržištu i ostvarila dodana vrijednost za predmetne poljoprivredne proizvode, potrebno je potaknuti MSP-ove na sudjelovanje u Unijinim ili nacionalnim programima kvalitete te je stoga potrebno potpore za poljoprivrednike koji sudjeluju u programima kvalitete izuzeti iz obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora. S obzirom se u trenutku pristupanja tim programima kvalitete i u prvim godinama sudjelovanja dodatni troškovi i obveze uvedene za MSP-ove kao rezultat njihova sudjelovanja ne mogu u potpunosti nadoknaditi na tržištu, izravne potpore korisniku potrebno je ograničiti na poljoprivrednike koji prvi put sudjeluju i njima bi se trebalo obuhvatiti razdoblje od najviše pet godina. Nadalje, potrebno je dodijeliti potpore u obliku subvencioniranih usluga za troškove obveznih kontrolnih mjera u pogledu programa kvalitete ili za troškove aktivnosti istraživanja tržišta ili za pripremu zahtjeva za priznavanje programa kvalitete Unije.
(53)
Radi poboljšanja konkurentnosti i učinkovite uporabe resursa te poboljšanja ekološke učinkovitosti, održivog upravljanja i ukupne učinkovitosti MSP-ova primjereno je iz obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora izuzeti potpore za prenošenje znanja, aktivnosti informiranja i poljoprivredne savjetodavne usluge te mjere promicanja.
(54)
Dobro upravljanje rizikom i krizama ključan je alat za održiv i konkurentan sektor poljoprivrede. Primarna poljoprivredna proizvodnja izložena je posebnim prirodnim, klimatskim i zdravstvenim rizicima i krizama. Stoga je potrebno ograničiti potpore za upravljanje rizikom i krizama te potpore za sektor stočarstva na MSP-ove koji se bave primarnom poljoprivrednom proizvodnjom. Državne potpore za nadoknadu gubitaka uzrokovanih nepovoljnim klimatskim prilikama koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom, potpore za borbu protiv bolesti životinja i nametnika bilja te potpore za plaćanje premija osiguranja trebalo bi ograničiti na pomaganje korisnicima u suočavanju s određenim teškoćama unatoč tome što su poduzeti razumni napori za smanjivanje tih rizika na najmanju moguću mjeru. Učinak državnih potpora ne bi trebalo biti poticanje korisnika na preuzimanje nepotrebnih rizika. MSP-ovi koji se bave primarnom poljoprivrednom proizvodnjom trebali bi sami snositi posljedice nerazboritih izbora metoda proizvodnje ili proizvoda.
(55)
Komisija je primijenila članke 107. i 108. Ugovora na potpore u korist očuvanja prirodne i kulturne baštine u brojnim slučajevima, posebno u okviru Smjernica Zajednice o državnim potporama u sektoru poljoprivrede i šumarstva za razdoblje od 2007. do 2006. i Uredbe (EZ) br. 1857/2006. U razdoblju od 2007. do 2013. potpore za ulaganje u očuvanje tradicionalnog okoliša i zgrada u korist MSP-ova izuzete su iz obveze prijave u okviru Uredbe (EZ) br. 1857/2006, dok potpore za ulaganje u očuvanje tradicionalnog okoliša i zgrada u korist velikih poduzeća podliježu obvezi prijave i Komisija ih je odobrila u skladu sa Smjernicama Zajednice o državnim potporama u sektoru poljoprivrede i šumarstva 2007. - 2013. Tijekom tog razdoblja Komisija je ocijenila više od 87 potpora za ulaganje povezanih s očuvanjem tradicionalnog okoliša i zgrada smještenih na poljoprivrednim gospodarstvima. Projekti očuvanja baštine, čak i kad ih provode velika poduzeća, obično ne izazivaju znatno narušavanje tržišnog natjecanja. Stoga je potrebno da se Komisija koristi ovlastima koje su joj dodijeljene Uredbom (EZ) br. 994/98 u pogledu potpora u korist očuvanja prirodne i kulturne baštine.
(56)
Kako bi se potpore za očuvanje kulturne i prirodne baštine izuzele iz obveze prijave na temelju ove Uredbe, potrebno ih je dodijeliti za ulaganja u materijalnu imovinu ili kapitalne radove usmjerene na očuvanje kulturne i prirodne baštine. Kulturna ili prirodna baština trebala bi biti smještena na poljoprivrednom gospodarstvu korisnika i kao takvu trebalo bi je službeno priznati nadležno javno tijelo u državi članici. S obzirom na prag prijave za ove potpore u iznosu od 500 000 EUR po projektu ulaganja predviđen ovom Uredbom, koji se na temelju Smjernica Europske unije o državnim potporama u sektorima poljoprivrede i šumarstva te u ruralnim područjima za razdoblje 2014. - 2020. smatraju malom infrastrukturom, primjereno je na temelju ove Uredbe utvrditi intenzitet potpore do 100 % prihvatljivih troškova.
(57)
Hitne situacije uzrokovane elementarnim nepogodama zahtijevaju hitno djelovanje davatelja potpora. Stoga je važno osigurati brzu provedbu predviđenih potpora. Nadalje, Komisija je primijenila članke 107. i 108. Ugovora u velikom broju odluka o nadoknadi štete koje je sektor poljoprivrede pretrpio zbog elementarnih nepogoda. Smjernicama Zajednice o državnim potporama u sektoru poljoprivrede i šumarstva od 2007. do 2013. već je obuhvaćena mogućnost odobrenja programa potpore za nadoknadu šteta uzrokovanih elementarnim nepogodama. U razdoblju od 2007. do 2012. i primjenom Smjernica Zajednice o državnim potporama u sektoru poljoprivrede i šumarstva od 2007. do 2013., Komisija je odobrila više od 25 potpora povezanih s nadoknadom šteta koje je sektor poljoprivrede pretrpio zbog elementarnih nepogoda. Iskustvo Komisije pokazalo je da takve mjere treba provesti brzo kako bi bile učinkovite. U skladu s time, potrebno je pojednostavniti postupak prijave za takve potpore. Štoviše, njima se ne izaziva znatno narušavanje tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu zbog njihove kompenzacijske prirode i postojanja jasnih kriterija spojivosti s unutarnjim tržištem. Stoga je primjereno da se Komisija koristi i ovlastima koje su joj dodijeljene Uredbom (EZ) br. 994/98 u pogledu potpora za nadoknadu štete uzrokovane elementarnim nepogodama u sektoru poljoprivrede.
(58)
Potpore za uklanjanje štete uzrokovane elementarnim nepogodama trebale bi stoga biti dostupne poduzetnicima u cijelom sektoru poljoprivrede i trebalo bi ih dodijeliti SMP-ovima i velikim poduzećima. Uvjetima za izuzeće potpore za uklanjanje štete uzrokovane elementarnim nepogodama slijedi se već uspostavljena praksa i odnose se na formalno priznanje prirode događaja kao elementarne nepogode od strane nadležnih tijela država članica, na postojanje izravne uzročno-posljedične veze između elementarne nepogode i štete koju je pretrpio korisnik te bi se njima trebalo osigurati izbjegavanje prekomjerne nadoknade. Točnije, države članice trebale bi izbjeći prekomjernu nadoknadu kao rezultat kombinacije takve potpore s drugim nadoknadama koje su primili korisnici uključujući plaćanja primljena u okviru programa osiguranja.
(59)
Potporama za istraživanje i razvoj može se pridonijeti održivom gospodarskom rastu i jačanju konkurentnosti. Na temelju iskustva Komisije u primjeni Smjernica Zajednice o državnim potporama u sektoru poljoprivrede i šumarstva od 2007. do 2013., Okvira Zajednice za državne potpore za istraživanja, razvoj i inovacije (20) i Uredbe (EZ) br. 800/2008 na potpore za istraživanje i razvoj u sektorima poljoprivrede i šumarstva, potrebno je iz obveze prijave iz članka 108. stavka 3. izuzeti potpore za istraživanje i razvoj koje ispunjavaju uvjete utvrđene u ovoj Uredbi. Budući da je promicanje istraživanja i razvoja važan cilj od zajedničkog interesa, ovom bi se Uredbom trebalo zahtijevati da istraživački projekt bude u interesu svih poduzetnika u pojedinom sektoru ili podsektoru poljoprivrede ili šumarstva. Informacije o istraživačkom projektu i njegove rezultate potrebno je objaviti na internetu. Nadalje, rezultati istraživanja trebaju biti besplatno dostupni zainteresiranim poduzetnicima.
(60)
Šumarstvo je sastavni dio ruralnog razvoja. Komisija je primijenila članke 107. i 108. Ugovora na poduzetnike koji djeluju u sektoru šumarstva u brojnim odlukama, a osobito u okviru Smjernica Zajednice o državnim potporama u sektoru poljoprivrede i šumarstva od 2007. do 2013. U razdoblju od 2007. do 2012. Komisija je odobrila 140 potpora u korist sektora šumarstva u skladu s tim Smjernicama. U svjetlu znatnog iskustva koje je Komisija stekla u primjeni tih Smjernica na poduzetnike koji djeluju u sektoru šumarstva, primjereno je da, radi pojednostavnjenja postupaka, ali i istovremenog osiguranja učinkovitog nadzora i praćenja Komisije, Komisija upotrijebi i ovlasti koje su joj dane Uredbom (EZ) br. 994/98 u pogledu potpora u korist sektora šumarstva. U skladu s iskustvom Komisije, potpore dodijeljene u sektoru šumarstva za mjere koje su dio programa ruralnog razvoja i koje su ili sufinancirane sredstvima EPFRR-a ili su dodijeljene kao dodatno nacionalno financiranje tim sufinanciranim mjerama ne izazivaju znatno narušavanje tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu. Osim toga, potpore za prenošenje znanja u sektoru šumarstva i potpore za savjetodavne usluge u sektoru šumarstva ne izazivaju znatno narušavanje tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu iako su dodijeljene izvan programa ruralnog razvoja. U ovoj Uredbi potrebno je definirati jasne uvjete spojivosti takvih mjera s unutarnjim tržištem. Oni bi u najvećoj mogućoj mjeri trebali biti u skladu s pravilima utvrđenima Uredbom (EU) br. 1305/2013 te delegiranim i provedbenim aktima donesenima u skladu s tom Uredbom.
(61)
Tim kategorijama potpore potrebno je posebno obuhvatiti potpore za pošumljavanje i uspostavu šumskih područja, potpore za poljoprivredno-šumarske sustave, potpore za sprječavanje i otklanjanje štete nanesene šumama požarom, elementarnim nepogodama, nepovoljnim klimatskim prilikama, nametnicima bilja ili katastrofalnim događajima, potpore za ulaganje kojima se poboljšava otpornost i ekološka vrijednost šumskih ekosustava, potpore za neprilike povezane sa šumskim područjima u okviru mreže Natura 2000 kako je utvrđeno člankom 3. Direktive Vijeća 92/43/EEZ (21) i člankom 3. Direktive 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (22), potpore za šumarsko-okolišne i klimatske usluge i očuvanje šuma, potpore za prenošenje znanja i aktivnosti informiranja, potpore za savjetodavne usluge, potpore za ulaganje u infrastrukturu te potpore za ulaganje u šumarske tehnologije te preradu, pokretanje i stavljanje na tržište šumarskih proizvoda. Potporama za sektor šumarstva trebalo bi se izbjeći narušavanje tržišnog natjecanja i one trebaju biti tržišno neutralne.
(62)
Kako bi se osigurala sukladnost s Uredbom (EU) br. 1305/2013 te postiglo pojednostavnjenje pravila za dobivanje odobrenja državnih potpora za sufinancirani dio i dodatno financiranje nacionalnih programa ruralnog razvoja, potpore u korist sektora šumarstva izuzete iz obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora na temelju ove Uredbe trebale bi biti identične temeljnim mjerama ruralnog razvoja, a izuzete potpore trebalo bi dodijeliti samo prema programu ruralnog razvoja dotične države članice i u skladu s njim. Međutim, intenziteti potpora i prihvatljivi troškovi trebali bi također biti u skladu s općim načelima Unije o državnim potporama i pravilima o državnim potporama koja se primjenjuju na sektor poljoprivrede. Stoga troškovi, kao što je obrtni kapital koji prati novo ulaganje i s njime je povezan, ne bi trebali biti prihvatljivi za potpore na temelju ove Uredbe. U skladu s odgovarajućim programima ruralnog razvoja koje je odobrila Komisija, ulaganja uključena u mjere za šumarstvo mogla bi obuhvatiti i jednokratne šumske tretmane potrebne za pripremu ulaganja, ako to dopušta cilj relevantne odredbe ruralnog razvoja. Trebalo bi biti moguće da se potpore za prenošenje znanja, potpore za savjetodavne usluge te potpore za okrupnjavanje šumskog zemljišta dodjeljuju neovisno o tome jesu li te potpore integrirane u nacionalne programe ruralnog razvoja.
(63)
Gospodarska diversifikacija i stvaranje novih gospodarskih djelatnosti nužni su za razvoj i konkurentnost ruralnih područja, a posebno za MSP-ove koji su okosnica ruralnog gospodarstva Unije. Uredbom (EU) br. 1305/2013 predviđene su mjere za potporu razvoju nepoljoprivrednih djelatnosti u ruralnim područjima usmjerenih na promicanje zapošljavanja, uspostavljanje kvalitetnih radnih mjesta u ruralnim područjima, zadržavanje već postojećih radnih mjesta, smanjenje sezonskih fluktuacija u zapošljavanju, razvoj nepoljoprivrednih sektora izvan poljoprivrede i prerade hrane, istodobno potičući integraciju djelatnosti i lokalnih međusektorskih veza.
(64)
Kako bi se osigurala sukladnost s Uredbom (EU) br. 1305/2013 te postiglo pojednostavnjenje pravila za dobivanje odobrenja državnih potpora za sufinancirani dio i dodatno financiranje nacionalnih programa ruralnog razvoja, ovom je Uredbom potrebno izuzeti različite kategorije potpora u korist MSP-ova u ruralnim područjima iz obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora. Tim kategorijama potpora posebno bi trebalo obuhvatiti potpore za ulaganja koja se odnose na preradu poljoprivrednih proizvoda u nepoljoprivredne proizvode ili proizvodnju pamuka, potpore za pokretanje poslovanja za nepoljoprivredne djelatnosti, potpore za savjetodavne usluge, potpore za prenošenje znanja i aktivnosti informiranja i potpore za poljoprivrednike koji prvi put sudjeluju u programima kvalitete za pamuk i prehrambene proizvode te mjere promicanja prehrambenih proizvoda. Potpore koje treba izuzeti iz obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora u okviru ove Uredbe trebale bi biti identične temeljnim mjerama ruralnog razvoja, a izuzetu potporu trebalo bi dodijeliti samo prema programu ruralnog razvoja dotične države članice i u skladu s njim. Međutim, intenziteti potpora i prihvatljivi troškovi trebali bi također biti u skladu s općim načelima Unije o državnim potporama i pravilima o horizontalnim državnim potporama. Stoga troškovi, kao što je obrtni kapital koji prati novo ulaganje i s njime je povezan, ne bi trebali biti prihvatljivi za potpore na temelju ove Uredbe.
(65)
U pogledu potpora za ulaganja koja se odnose na preradu poljoprivrednih proizvoda u nepoljoprivredne proizvode, trebalo bi navesti da ulaganja povezana s proizvodnjom biogoriva ili energije iz obnovljivih izvora ne bi trebala biti prihvatljiva za potpore na temelju ove Uredbe. Načelno, na takva ulaganja trebala bi se primjenjivati pravila o horizontalnim državnim potporama za zaštitu okoliša i energiju.
(66)
U slučaju nekoliko kategorija potpora kao što su: (a) potpore za troškove istraživanja tržišta, idejnog stvaranja i oblikovanja proizvoda te pripreme zahtjeva za priznavanje programa kvalitete; (b) potpore za troškove obveznih mjera kontrole povezanih s programima kvalitete; (c) potpore za prenošenje znanja i aktivnosti informiranja; (d) potpore za savjetodavne usluge; (e) potpore za usluge zamjene na poljoprivrednom gospodarstvu; (f) potpore za mjere promicanja; (g) potpore za nadoknadu troškova sprečavanja i iskorjenjivanja bolesti životinja ili nametnika bilja i (h) potpore za sektor stočarstva, potpore se dodjeljuju krajnjim korisnicima potpora neizravno, u naravi, s pomoću subvencioniranih usluga. U takvim je slučajevima potporu potrebno isplatiti pružatelju predmetne usluge ili aktivnosti. Pri odabiru pružatelja potrebno je uzeti u obzir odgovarajuća primjenjiva pravila o javnoj nabavi i načela transparentnosti, otvorenosti i nediskriminacije u postupku odabira.
(67)
S obzirom na iskustvo Komisije u tom području, načelno je nužno provoditi periodičku reviziju politike državnih potpora. Zato je potrebno ograničiti razdoblje primjene ove Uredbe. Stoga je primjereno utvrditi prijelazne odredbe, uključujući pravila o razdoblju prilagodbe na kraju razdoblja važenja ove Uredbe za izuzete programe potpora. Tim bi pravilima trebalo državama članicama omogućiti rok za prilagodbu eventualnom novom režimu.
DONIJELA JE OVU UREDBU:
SADRŽAJ
POGLAVLJE I.
ZAJEDNIČKE ODREDBE 13
POGLAVLJE II.
POSTUPOVNI ZAHTJEVI 25
POGLAVLJE III.
KATEGORIJE POTPORA 26
Odjeljak 1.
Potpore u korist MSP-ova koji se bave primarnom poljoprivrednom proizvodnjom, preradom poljoprivrednih proizvoda i stavljanjem na tržište poljoprivrednih proizvoda 26
Odjeljak 2.
Potpore za ulaganje u očuvanje kulturne i prirodne baštine na poljoprivrednim gospodarstvima 43
Odjeljak 3.
Potpore za uklanjanje štete uzrokovane elementarnim nepogodama u sektoru poljoprivrede 44
Odjeljak 4.
Potpore za istraživanje i razvoj u sektorima poljoprivrede i šumarstva 45
Odjeljak 5.
Potpore u korist šumarstva 46
Odjeljak 6.
Potpore u korist MSP-ova u ruralnim područjima, koje se sufinancira sredstvima EPFRR-a ili dodjeljuje kao dodatno nacionalno financiranje takvim sufinanciranim mjerama 59
POGLAVLJE IV.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE 65
POGLAVLJE I.
ZAJEDNIČKE ODREDBE
Članak 1.
Područje primjene
1. Ova Uredba primjenjuje se na sljedeće kategorije potpora:
(a)
potpore u korist mikro, malih i srednjih poduzeća (MSP-ovi):
i.
koja djeluju u poljoprivrednom sektoru tj. primarnoj poljoprivrednoj proizvodnji, preradi i stavljanju na tržište poljoprivrednih proizvoda, izuzev članaka 14., 15., 16., 18. i 23. te članaka 25. do 28. koji se primjenjuju na MSP-ove koji se bave samo primarnom poljoprivrednom proizvodnjom;
ii.
za djelatnosti koje nisu obuhvaćene područjem primjene članka 42. Ugovora ako su takve potpore dodijeljene u skladu s Uredbom (EU) br. 1305/2013 te su ili sufinancirane sredstvima Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) ili dodijeljene kao dodatno nacionalno financiranje za takve sufinancirane mjere.
(b)
potpore za ulaganje u očuvanje kulturne i prirodne baštine smještene na poljoprivrednim gospodarstvima;
(c)
potpore u korist uklanjanja štete uzrokovane elementarnim nepogodama u sektoru poljoprivrede;
(d)
potpore za istraživanje i razvoj u sektorima poljoprivrede i šumarstva;
(e)
potpore u korist šumarstva.
2. Ako to države članice smatraju primjerenim, mogu odabrati dodijeliti potpore iz stavka 1. točaka (a), (d) i (e) ovog članka prema uvjetima i u skladu s Uredbom (EU) br. 651/2014.
3. Ova se Uredba ne primjenjuje na potpore u korist:
(a)
sektora šumarstva koje se ne sufinanciraju sredstvima EPFRR-a ili odobravaju kao dodatno nacionalno financiranje za takve sufinancirane mjere, izuzev članaka 31., 38., 39. i 43.;
(b)
MSP-ova za djelatnosti koje nisu obuhvaćene područjem primjene članka 42. Ugovora i koje nisu sufinancirane sredstvima EPFRR-a ili dodijeljene kao dodatno nacionalno financiranje za takvu sufinanciranu mjeru.
4. Ova se Uredba ne primjenjuje na:
(a)
programe potpora predviđene u člancima 17., 32. i 33., članku 34. stavku 5. točkama (a) do (c) i člancima 35., 40., 41., i 44. ove Uredbe ako prosječni godišnji proračun za državne potpore premašuje 150 milijuna EUR, počevši šest mjeseci nakon njihova stupanja na snagu. Nakon procjene odgovarajućeg plana evaluacije koji joj je država članica prijavila u roku od 20 radnih dana od stupanja programa na snagu, Komisija može odlučiti da se ova Uredba i dalje primjenjuje na bilo koji od tih programa i tijekom dužeg razdoblja;
(b)
eventualne izmjene programa iz stavka 4. točke (a) ovog članka, osim izmjena koje ne mogu utjecati na spojivost programa potpore u skladu s ovom Uredbom ili znatno utjecati na sadržaj odobrenog plana evaluacije;
(c)
potpore za djelatnosti povezane s izvozom u treće zemlje ili države članice, to jest potpore izravno povezane s izvezenim količinama, uspostavom i radom distribucijske mreže ili ostalim tekućim troškovima povezanima s izvoznom djelatnošću;
(d)
potpore uvjetovane time da se prednost daje uporabi domaće robe u odnosu na uvezenu robu.
5. Izuzev članka 30., ova se Uredba ne primjenjuje na:
(a)
programe potpora u kojima nije izričito isključeno plaćanje pojedinačne potpore u korist poduzetnika koji podliježe neizvršenom nalogu za povrat sredstava na temelju prethodne odluke Komisije kojom se potpora ocjenjuje nezakonitom i nesukladnom s unutarnjim tržištem;
(b)
jednokratne potpore u korist poduzetnika koji podliježe neizvršenom nalogu za povrat sredstava na temelju prethodne odluke Komisije kojom se potpora ocjenjuje nezakonitom i nesukladnom s unutarnjim tržištem.
6. Ova se Uredba ne primjenjuje na potpore poduzetnicima u teškoćama, izuzev na:
(a)
potpore za uklanjanje štete prouzročene elementarnim nepogodama u skladu s člankom 30., potpore za troškove iskorjenjivanja bolesti životinja u skladu s člankom 26. stavkom 8. i potpore za uklanjanje i uništenje uginule stoke u skladu s člankom 27. stavkom 1. točkama (c), (d) i (e);
(b)
potpore za pojave koje slijede pod uvjetom da je poduzetnik postao poduzetnik u teškoćama zbog gubitaka ili šteta prouzročenih dotičnom pojavom:
i.
za nadoknadu gubitaka uzrokovanih nepovoljnim klimatskim prilikama koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom u skladu s člankom 25.;
ii.
potpore za troškove iskorjenjivanja nametnika bilja i za uklanjanje štete uzrokovane bolestima životinja i nametnicima bilja u skladu s člankom 26. stavcima 8. i 9.;
iii.
potpore za uklanjanje štete nanesene šumama šumskim požarima, elementarnim nepogodama, nepovoljnim klimatskim prilikama koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom, drugim nepovoljnim klimatskim prilikama, nametnicima bilja, nepogodama i pojavama vezanima uz klimatske promjene u skladu s člankom 34. stavkom 5. točkom (d).
7. Ova Uredba ne primjenjuje se na potpore koje same po sebi, s obzirom na uvjete koji su s njima povezani ili s obzirom na način financiranja, podrazumijevaju neizbježnu povredu prava Unije, a posebno na:
(a)
potpore za koje dodjela potpore ovisi o obvezi korisnika da ima poslovni nastan u određenoj državi članici ili da većina njegovih poslovnih jedinica ima poslovni nastan u toj državi članici;
(b)
potpore za koje dodjela potpore ovisi o obvezi korisnika da upotrebljava robu proizvedenu ili usluge pružene na državnom području;
(c)
potpore kojima se korisnicima ograničava mogućnost uporabe rezultata istraživanja, razvoja i inovacija u ostalim državama članicama.
Članak 2.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:
(1)
”potpora” znači svaka mjera koja ispunjava sve kriterije utvrđene u članku 107. stavku 1. Ugovora;
(2)
”MSP” ili ”mikro, mala i srednja poduzeća” znači poduzetnici koji ispunjavaju kriterije utvrđene u Prilogu I.;
(3)
”sektor poljoprivrede” znači svi poduzetnici koji se bave primarnom poljoprivrednom proizvodnjom, preradom ili stavljanjem na tržište poljoprivrednih proizvoda;
(4)
”poljoprivredni proizvod” znači proizvodi navedeni u Prilogu I. Ugovoru, osim proizvoda ribarstva i akvakulture navedenih u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 1379/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (23);
(5)
”primarna poljoprivredna proizvodnja” znači proizvodnja proizvoda iz tla ili stočarstva navedenih u Prilogu I. Ugovoru bez obavljanja dodatnih radnji kojima bi se promijenila priroda tih proizvoda;
(6)
”prerada poljoprivrednih proizvoda” znači svako djelovanje na poljoprivrednom proizvodu čiji je rezultat proizvod koji je i sâm poljoprivredni proizvod, osim djelatnosti na poljoprivrednim dobrima koje su neophodne za pripremu životinjskih ili biljnih proizvoda za prvu prodaju;
(7)
”stavljanje na tržište poljoprivrednih proizvoda” znači držanje ili izlaganje u cilju prodaje, ponuda na prodaju, isporuka ili bilo koji drugi način stavljanja na tržište, osim prve prodaje preprodavateljima i prerađivačima koju obavlja primarni proizvođač i svih djelatnosti povezanih s pripremom proizvoda za takvu prvu prodaju; prodaja krajnjim potrošačima koju obavlja primarni proizvođač smatra se stavljanjem na tržište poljoprivrednih proizvoda ako se odvija u zasebnim za to predviđenim prostorijama;
(8)
”poljoprivredno gospodarstvo” znači jedinica koja se sastoji od zemljišta, prostorija i objekata koji se upotrebljavaju za primarnu poljoprivrednu proizvodnju;
(9)
”elementarne nepogode” znači potresi, snježne lavine, odroni tla i poplave, pijavice, uragani, erupcije vulkana i šumski požari prirodnog podrijetla;
(10)
”program potpora” znači svaki akt na temelju kojeg se mogu, bez potrebe za daljnjim provedbenim mjerama, dodjeljivati pojedinačne potpore poduzetnicima koji su utvrđeni u aktu na općenit i apstraktan način te svaki akt na temelju kojeg se potpora koja nije povezana s određenim projektom može dodijeliti jednom poduzetniku ili više njih na neodređeno razdoblje i u neodređenom iznosu;
(11)
”plan evaluacije” znači dokument koji sadržava najmanje ove minimalne elemente: ciljeve programa potpore koji se vrednuje; pitanja evaluacije; pokazatelje rezultata; predviđenu metodologiju za provedbu evaluacije; zahtjeve u pogledu prikupljanja podataka; predloženi vremenski okvir evaluacije, uključujući dan podnošenja završnog izvješća o evaluaciji; opis neovisnog tijela koje provodi evaluaciju ili kriterije koji će se primjenjivati na njegov odabir i načine osiguravanja javnosti evaluacije;
(12)
”pojedinačna potpora” znači:
(a)
jednokratna potpora i
(b)
potpora dodijeljena pojedinačnim korisnicima na temelju programa potpora;
(13)
”jednokratna potpora” znači potpora koja nije dodijeljena na temelju programa potpora;
(14)
”poduzetnik u teškoćama” znači poduzetnik za kojeg vrijedi najmanje jedna od sljedećih okolnosti:
(a)
U slučaju društva s ograničenom odgovornošću (osim MSP-a koji postoji manje od tri godine) ako je više od polovice njegova upisanog temeljnog kapitala izgubljeno zbog prenesenih gubitaka. To se događa kada se odbijanjem prenesenih gubitaka od pričuva (i svih drugih elemenata koji se općenito smatraju dijelom vlastitog kapitala društva) dobije negativan kumulativni iznos koji premašuje polovicu upisanog temeljnog kapitala. Za potrebe ove odredbe ”društvo s ograničenom odgovornošću”odnosi se posebno na dvije vrste društava navedene u Prilogu I. Direktivi 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća (24), a ”vlasnički kapital” obuhvaća, prema potrebi, sve premije na emitirane dionice;
(b)
U slučaju društva u kojem najmanje nekoliko članova snosi neograničenu odgovornost za dug društva (osim MSP-a koji postoji manje od tri godine), ako je više od polovice njegova kapitala navedenog u financijskom izvještaju društva izgubljeno zbog prenesenih gubitaka. Za potrebe ove odredbe ”društvo u kojem najmanje nekoliko članova snosi neograničenu odgovornost za dug društva” odnosi se posebno na vrste društva navedene u Prilogu II. Direktivi 2013/34/EU;
(c)
ako se nad poduzetnikom provodi cjelokupni stečajni postupak ili on ispunjava kriterije u skladu s nacionalnim pravom da se nad njim provede cjelokupni stečajni postupak na zahtjev vjerovnika;
(d)
ako je poduzetnik primio potporu za sanaciju, a još nije nadoknadio zajam ili okončao jamstvo, ili je primio potporu za restrukturiranje, a još je podložan planu restrukturiranja;
(e)
u slučaju poduzetnika koji nije MSP, ako je tijekom zadnje dvije godine:
i.
omjer knjigovodstvenog duga i kapitala poduzetnika bio veći od 7,5 i
ii.
EBITDA koeficijent pokrića kamata poduzetnika bio niži od 1,0;
(15)
”uginula stoka” znači životinje koje su eutanazirane na temelju konačne dijagnoze ili bez nje odnosno koje su uginule, uključujući mrtvookoćene i neokoćene životinje, na poljoprivrednom gospodarstvu ili na bilo kakvom posjedu odnosno tijekom prijevoza, ali koje nisu zaklane radi prehrane ljudi;
(16)
”nepovoljne klimatske prilike koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom” znači nepovoljni vremenski uvjeti kao što su mraz, oluje i tuča, led, jaka kiša ili suša koja uništava više od 30 % prosječne proizvodnje na temelju:
(a)
prethodnog trogodišnjeg razdoblja ili
(b)
trogodišnjeg prosjeka temeljenog na prethodnom petogodišnjem razdoblju nakon odbitka najviše i najniže vrijednosti;
(17)
”druge nepovoljne klimatske prilike” znači nepovoljni vremenski uvjeti koji ne ispunjavaju uvjete iz članka 2. stavka 16. ove Uredbe;
(18)
”nametnik bilja” znači štetni organizmi kako su definirani u članku 2. stavku 1. točki (e) Direktive Vijeća 2000/29/EZ (25);
(19)
”katastrofalan događaj” znači svaki nepredviđeni događaj biotičke ili abiotičke prirode uzrokovan ljudskim djelovanjem koji dovodi do znatnih poremećaja struktura šuma, a može uzrokovati znatnu gospodarsku štetu sektoru šumarstva;
(20)
”bruto ekvivalent bespovratnog sredstva” znači iznos potpore ako je korisniku dodijeljena u obliku bespovratnog sredstva, prije odbitka poreza ili drugih naknada;
(21)
”materijalna imovina”znači imovina koja se sastoji od zemljišta, građevina i postrojenja te strojeva i opreme;
(22)
”nematerijalna imovina” znači imovina koja nema fizički ili financijski oblik, na primjer patenti, licencije, znanje i iskustvo ili druga vrsta intelektualnog vlasništva;
(23)
”poljoprivredno šumarski sustavi” znači sustavi korištenja zemljišta u kojima se stabla uzgajaju zajedno s poljoprivrednim kulturama na istom zemljištu;
(24)
”povratni predujam” znači zajam za projekt koji se isplaćuje u jednom ili više obroka, a uvjeti njegova povrata ovise o rezultatu projekta;
(25)
”početak rada na projektu ili aktivnosti” znači početak aktivnosti ili građevinskih radova povezanih s ulaganjem ili prva zakonski obvezujuća obveza za naručivanje opreme ili korištenje usluga ili bilo koja druga obveza koja projekt ili aktivnost čini neopozivima, ovisno o tome što nastupi prije; kupnja zemljišta i pripremni radovi, primjerice ishođenje dozvola i provođenje studija izvedivosti, ne smatraju se početkom radova ili aktivnosti;
(26)
”velika poduzeća” znači poduzeća koja ne ispunjavaju kriterije utvrđene u Prilogu I.;
(27)
”program koji je nasljednik poreznih programa” znači program u obliku poreznih pogodnosti koji je izmijenjena verzija prethodno postojećeg programa u obliku poreznih pogodnosti i kojim se taj prethodno postojeći program zamjenjuje;
(28)
”intenzitet potpore” znači bruto iznos potpore izražen kao postotak prihvatljivih troškova, prije odbitka poreza ili drugih naknada;
(29)
”datum dodjele potpore” znači datum na koji je na temelju primjenjivog nacionalnog pravnog režima korisniku dodijeljeno zakonsko pravo na primanje potpore;
(30)
”standard Unije” znači obvezni standard utvrđen u zakonodavstvu Unije kojim se određuje razina koju pojedini poduzetnici moraju ostvariti, osobito u pogledu zaštite okoliša, higijene i dobrobiti životinja; međutim, standardi i ciljevi određeni na razini Unije koji su obvezujući za države članice, ali ne i za pojedinačne poduzetnike ne smatraju se standardima Unije;
(31)
”program ruralnog razvoja” znači program ruralnog razvoja kako je predviđen člankom 6. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1305/2013;
(32)
”neproduktivno ulaganje” znači ulaganje koje ne dovodi do znatnog povećanja vrijednosti ili profitabilnosti gospodarstva;
(33)
”ulaganja za usklađivanje sa standardom Unije” znači ulaganja koja se provode radi usklađivanja sa standardom Unije nakon isteka prijelaznog razdoblja predviđenog zakonodavstvom Unije;
(34)
”mladi poljoprivrednik” znači osoba koja nije starija od 40 godina u trenutku podnošenja zahtjeva za potporu, koja posjeduje odgovarajuće stručne vještine i znanja te po prvi put preuzima poljoprivredno gospodarstvo kao nositelj tog gospodarstva;
(35)
”najudaljenije regije” znači regije iz članka 349. prvog stavka Ugovora;
(36)
”manji egejski otoci” znači manji otoci iz članka 1. stavka 2. Uredbe (EU) br. 229/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (26) ;
(37)
”slabije razvijene regije” znači regije u kojima je bruto domaći proizvod (BDP) po stanovniku manji od 75 % prosječnog BDP-a u EU-27;
(38)
”EU-25” znači 25 država članica Unije koje su bile države članice Unije u svibnju 2005.;
(39)
”EU-27” znači 27 država članica Unije koje su bile države članice Unije u siječnju 2007.;
(40)
”kapitalni radovi” znači radovi koje poljoprivrednik poduzima sam ili ih poduzimaju njegovi radnici, čime se stvara vrijednost;
(41)
”biogorivo proizvedeno iz prehrambenih sirovina” znači biogorivo iz žitarica i ostalih kultura bogatih škrobom, šećernih kultura i uljarica kako je utvrđeno u Komisijinu prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 98/70/EZ o kakvoći benzinskih i dizelskih goriva i izmjeni Direktive 2009/28/EZ o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (27);
(42)
”aktivni poljoprivrednik” znači aktivni poljoprivrednik u smislu članka 9. Uredbe (EU) br. 1307/2013 (28) Europskog parlamenta i Vijeća;
(43)
”skupina ili organizacija proizvođača” znači skupina koje se osniva u svrhu:
(a)
prilagodbe proizvodnje i proizvoda proizvođača koji su članovi tih skupina ili organizacija proizvođača zahtjevima tržišta; ili
(b)
zajedničkog plasiranja robe na tržište, uključujući pripremu za prodaju, centralizaciju prodaje i ponudu kupcima na veliko; ili
(c)
stvaranja zajedničkih pravila o informacijama o proizvodnji, posebno u pogledu ubiranja plodova i dostupnosti; ili
(d)
drugih aktivnosti koje mogu provoditi skupine ili organizacije proizvođača, kao što su razvoj vještina poslovanja i stavljanja na tržište te organizacija i olakšavanje inovacijskih postupaka;
(44)
”fiksni troškovi nastali sudjelovanjem u programu kvalitete” znači troškovi nastali pristupanjem programu kvalitete koji prima potporu i godišnji doprinos za sudjelovanje u tom programu, uključujući, prema potrebi, izdatke za kontrole koje se obavljaju u svrhu provjere sukladnosti sa specifikacijama programa kvalitete;
(45)
”savjet” znači kompletno savjetovanje pruženo u okviru jednog ugovora;
(46)
”član poljoprivrednog kućanstva” znači fizička ili pravna osoba ili skupina fizičkih ili pravnih osoba, neovisno o pravnom statusu skupine i njezinih članova određenog nacionalnim zakonodavstvom, osim radnika na poljoprivrednom gospodarstvu;
(47)
”troškovi ispitivanja na transmisivnu spongiformnu encefalopatiju (TSE) i goveđu spongiformnu encefalopatiju (BSE)” znači svi troškovi, uključujući troškove opreme za ispitivanje, troškove uzimanja, prijevoza, ispitivanja, pohranjivanja i uništavanja uzoraka potrebnih za uzorkovanje i laboratorijska ispitivanja u skladu s Prilogom X. poglavljem C Uredbe (EZ) br. 999/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (29);
(48)
”matična knjiga” znači svaka knjiga, registar, dokument ili medij za pohranu podataka:
(a)
koju vodi organizacija ili udruženje uzgajatelja koje je službeno priznala država članica u kojoj je organizacija ili udruženje uzgajatelja osnovano; i
(b)
u koju su unesene ili upisane sve čistokrvne životinje za uzgoj određene pasmine i navedeni njihovi preci;
(49)
”zaštićena životinja” znači svaka životinja koja je zaštićena zakonodavstvom Unije ili nacionalnim zakonodavstvom;
(50)
”ustanova za istraživanje i širenje znanja” znači subjekt (kao što su sveučilišta, istraživački instituti, agencije za prijenos tehnologije, posrednici u inovaciji, fizičke osobe ili virtualni kolaborativni subjekti usmjereni na istraživanje), bez obzira na njegov pravni status (ustrojstvo na temelju javnog ili privatnog prava) odnosno način financiranja, čiji je prvenstveni cilj nezavisno provoditi temeljno istraživanje, industrijsko istraživanje ili eksperimentalni razvoj ili s rezultatima tih djelatnosti upoznati široku javnost, putem predavanja, objavljivanja ili prenošenja znanja; Ako taj subjekt obavlja i ekonomske djelatnosti, financiranje, troškovi i prihodi tih ekonomskih djelatnosti moraju se obračunati zasebno. Poduzetnici koji imaju utjecaj na takav subjekt, na primjer kao vlasnici udjela u njemu ili njegovi članovi, nemaju povlašteni pristup njegovim istraživačkim kapacitetima ni rezultatima do kojih je došao;
(51)
”po tržišnim uvjetima” znači da se uvjeti transakcije između ugovornih stranaka ne razlikuju od onih koji bi bili utvrđeni između neovisnih poduzetnika te da nema naznake nedopuštenog dogovaranja. Za svaku transakciju koja proizlazi iz otvorenog, transparentnog i bezuvjetnog postupka smatra se da zadovoljava načelo transakcije po tržišnim uvjetima;
(52)
”brzorastuća stabla” znači šuma kratke ophodnje gdje vrijeme rasta stabla prije sječe nije kraće od 8 godina i nije duže od 20 godina;
(53)
”stabla za nasade kratkih ophodnji” znači vrste stabala obuhvaćene oznakom KN 06 02 90 41 koje određuju države članice, a sastoje se od drvenastih, trajnih kultura čiji podanci ili panjevi ostaju u zemlji nakon sječe i iz kojih izbijaju nove mladice u sljedećoj sezoni te čiji maksimalni ciklus sječe određuju države članice;
(54)
”transakcijski trošak”znači dodatni trošak povezan s ispunjavanjem obveze koji se ne može izravno pripisati njezinoj provedbi ili nije uključen u troškove ili izgubljeni prihod koji se izravno nadoknađuju; i koji se može izračunati na temelju standardnih troškova;
(55)
”drugi upravitelj zemljišta” znači poduzetnik koji upravlja zemljištem različit od poduzetnika u poljoprivrednom sektoru;
(56)
”prerada poljoprivrednih proizvoda u nepoljoprivredne proizvode” znači svaka radnja na poljoprivrednom proizvodu kojom nastaje proizvod koji nije obuhvaćen Prilogom I. Ugovoru;
(57)
”područja ’a’” znači područja određena u odobrenoj karti regionalnih potpora za razdoblje od 1. srpnja 2014. do 31. prosinca 2020. u skladu s odredbama članka 107. stavka 3. točke (a) Ugovora;
(58)
”područja ’c’” znači područja određena u odobrenoj karti regionalnih potpora za razdoblje od 1. srpnja 2014. do 31. prosinca 2020. u skladu s odredbama članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora;
(59)
”rijetko naseljena područja” znači područja koja Komisija takvima smatra na temelju pojedinačnih odluka o kartama regionalnih potpora za razdoblje od 1. srpnja 2014. do 31. prosinca 2020.;
(60)
”područje treće razine razvrstavanja prema NUTS-u” znači regija utvrđena na trećoj razini zajedničkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku u skladu s Uredbom (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (30);
(61)
”područja ’c’ koja nisu unaprijed definirana” znači područja koja država članica sama odredi kao područja ’c’, s time da država članica mora dokazati da ta područja ispunjavaju određene socioekonomske kriterije i da su ta područja određena u odobrenoj karti regionalnih potpora za razdoblje od 1. srpnja 2014. do 31. prosinca 2020. u skladu s odredbama članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora;
(62)
”bivša područja ’a’” znači područja određena kao područja ’a’ u odobrenoj karti regionalnih potpora za razdoblje od 1. siječnja 2011. do 31. lipnja 2014.
(63)
”prehrambeni proizvodi” znači prehrambeni proizvodi koji nisu poljoprivredni proizvodi i navedeni su u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (31).
Članak 3.
Uvjeti za izuzeće
Programi potpora, pojedinačne potpore dodijeljene na temelju programa potpora i jednokratne potpore spojivi su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 2. ili 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora, pod uvjetom da dotične potpore ispunjavaju sve uvjete utvrđene u poglavlju I. ove Uredbe i posebne uvjete za odgovarajuću kategoriju potpore utvrđene u poglavlju III. ove Uredbe.
Članak 4.
Pragovi za prijavu
1. Ova Uredba ne primjenjuje se ni na jednu pojedinačnu potporu čiji bruto ekvivalent potpore premašuje sljedeće pragove:
(a)
potpore za ulaganja u materijalnu imovinu ili nematerijalnu imovinu na poljoprivrednim gospodarstvima povezanu s primarnom poljoprivrednom proizvodnjom kako je navedeno u članku 14.: 500 000 EUR po poduzetniku po projektu ulaganja;
(b)
potpore za ulaganja u vezi s premještajem poljoprivredne zgrade što ima za posljedicu modernizaciju objekata ili povećanje proizvodnog kapaciteta kako je navedeno u članku 16. stavku 4.: 500 000 EUR po poduzetniku po projektu ulaganja;
(c)
potpore za ulaganja u vezi s preradom poljoprivrednih proizvoda i stavljanjem na tržište poljoprivrednih proizvoda kako je navedeno u članku 17.: 7,5 milijuna EUR po poduzetniku po projektu ulaganja;
(d)
potpore za ulaganja u očuvanje kulturne i prirodne baštine smještene na poljoprivrednom gospodarstvu kako je navedeno u članku 29.: 500 000 EUR po poduzetniku po projektu ulaganja;
(e)
potpore za istraživanje i razvoj u sektorima poljoprivrede i šumarstva kako je navedeno u članku 31.: 7,5 milijuna EUR po projektu;
(f)
potpore za pošumljavanje i stvaranje šumskih područja kako je navedeno u članku 32.: 7,5 milijuna EUR po projektu uspostave;
(g)
potpore za poljoprivredno-šumarske sustave kako je navedeno u članku 33.: 7,5 milijuna EUR po projektu uspostave poljoprivredno-šumarskog sustava;
(h)
potpore za ulaganja kojima se poboljšava otpornost i ekološka vrijednost šumskih ekosustava kako je navedeno u članku 35.: 7,5 milijuna EUR po projektu ulaganja;
i.
potpore za ulaganja u infrastrukturu povezana s razvojem, modernizacijom ili prilagođavanjem sektora šumarstva kako je navedeno u članku 40.: 7,5 milijuna EUR po projektu ulaganja;
(j)
potpore za ulaganja u nove šumarske tehnologije te preradu, pokretanje i stavljanje na tržište šumarskih proizvoda kako je navedeno u članku 41.: 7,5 milijuna EUR po projektu ulaganja;
(k)
potpore za ulaganja koja se odnose na preradu poljoprivrednih proizvoda u nepoljoprivredne proizvode ili proizvodnju pamuka kako je navedeno u članku 44.: 7,5 milijuna EUR po projektu ulaganja.
2. Pragovi utvrđeni u stavku 1. ne smiju se izbjegavati umjetnim razdvajanjem programa ili projekata potpore.
Članak 5.
Transparentnost potpora
1. Ova se Uredba primjenjuje isključivo na potpore za koje je moguće točno izračunati bruto ekvivalent bespovratnog sredstva ex ante bez potrebe za provođenjem procjene rizika (”transparentne potpore”).
2. Sljedeće kategorije potpora smatraju se transparentnima:
(a)
potpore u obliku bespovratnih sredstava i subvencija kamatnih stopa;
(b)
potpore u obliku zajmova ako je bruto ekvivalent bespovratnog sredstva izračunan na temelju referentne stope koja prevladava u trenutku dodjele potpore;
(c)
potpore u obliku jamstava:
i.
ako je bruto ekvivalent bespovratnog sredstva izračunan na temelju premija sigurne luke utvrđenih u obavijesti Komisije; ili
ii.
ako je metodologija za izračun bruto ekvivalenta bespovratnog sredstva jamstva bila prihvaćena prije provedbe potpora, na temelju Obavijesti Komisije o primjeni članaka 87. i 88. Ugovora o EZ-u na državne potpore u obliku jamstava, ili naknadne obavijesti kojom je ona zamijenjena, nakon prijave te metodologije Komisiji u skladu s tada primjenjivom uredbom Komisije u području državnih potpora, a odobrena se metodologija izričito odnosi na dotičnu vrstu jamstva i temeljne transakcije u smislu primjene ove Uredbe;
(d)
potpore u obliku poreznih pogodnosti ako mjera predviđa gornju vrijednost koja osigurava da ne dođe do premašivanja primjenjivog praga;
(e)
potpore u obliku povratnih predujmova ako ukupni nominalni iznos povratnog predujma ne premašuje pragove primjenjive na temelju ove Uredbe, ili ako je metodologija za izračun bruto ekvivalenta bespovratnog sredstva povratnog predujma bila prihvaćena prije provedbe mjere na temelju prijave te metodologije Komisiji.
3. Za potrebu ove Uredbe sljedeće kategorije potpora ne smatraju se transparentnima:
(a)
potpore u obliku ubrizgavanja svježeg kapitala;
(b)
potpore u obliku mjera rizičnog financiranja.
Članak 6.
Učinak poticaja
1. Ova Uredba primjenjuje se isključivo na potpore koje imaju učinak poticaja.
2. Smatra se da potpora ima učinak poticaja ako je korisnik dotičnoj državi članici podnio pisani zahtjev za potporu prije početka rada na projektu ili djelatnosti. Zahtjev za potporu mora sadržavati barem sljedeće informacije:
(a)
naziv i veličinu poduzetnika;
(b)
opis projekta ili djelatnosti, uključujući datume početka i dovršetka;
(c)
mjesto održavanja projekta ili djelatnosti;
(d)
popis prihvatljivih troškova;
(e)
vrstu (bespovratno sredstvo, zajam, jamstvo, povratni predujam ili drugo) i iznos javnog financiranja potrebnog za projekt/djelatnost.
3. Za jednokratne potpore koje se dodjeljuju velikim poduzećima smatra se da imaju učinak poticaja ako je, uz osiguravanje ispunjenja uvjeta utvrđenog u stavku 2., država članica prije dodjele dotične jednokratne potpore provjerila da se dokumentacijom koju je pripremio korisnik potvrđuje da će potpora dovesti do jednog ili više od navedenog:
(a)
znatno povećanje opsega projekta ili djelatnosti uslijed potpore;
(b)
znatno povećanje ukupnog iznosa koji korisnik troši na projekt ili djelatnost uslijed potpore;
(c)
znatno povećanje brzine dovršenja dotičnog projekta ili djelatnosti;
(d)
za jednokratne potpore za ulaganje da se bez potpore projekt ili djelatnost ne bi proveli kao takvi u dotičnom ruralnom području ili ne bi bili dovoljno profitabilni za korisnika u dotičnom ruralnom području.
4. Odstupajući od stavaka 2. i 3., smatra se da mjere u obliku poreznih pogodnosti imaju učinak poticaja ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:
(a)
mjerom se utvrđuje pravo na potporu u skladu s objektivnim kriterijima i bez daljnje primjene diskrecijskog prava države članice; i
(b)
mjera je donesena i stupila je na snagu prije početka rada na projektu ili djelatnosti kojima je dodijeljena potpora, osim u slučaju programa koji su nasljednici poreznih programa ako je djelatnost bila obuhvaćena prethodnim programima u obliku poreznih pogodnosti.
5. Odstupajući od stavaka 2., 3. i 4. za sljedeće kategorije potpora nije nužno ili se ne smatra da imaju učinak poticaja:
(a)
programi potpora za okrupnjavanje zemljišta ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u članku 15. ili članku 43. te:
i.
ako se programom potpore utvrđuje pravo na potporu u skladu s objektivnim kriterijima i bez daljnje primjene diskrecijskog prava države članice; i
ii.
ako je program potpore donesen i bio je na snazi prije nastanka prihvatljivih troškova korisnika na temelju članka 15. ili članka 43.;
(b)
potpore za promotivne mjere u obliku publikacija u cilju jačanja svijesti šire javnosti o poljoprivrednim proizvodima ako su ispunjeni uvjeti iz članka 24. stavka 2. točke (b);
(c)
potpore za nadoknadu gubitaka uzrokovanih nepovoljnim klimatskim prilikama koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u članku 25.;
(d)
potpore za nadoknadu troškova iskorjenjivanja bolesti životinja i nametnika bilja te za gubitke uzrokovane tim bolestima životinja ili nametnicima bilja ako su ispunjeni uvjeti iz članka 26. stavaka 9. i 10.;
(e)
potpore za pokrivanje troškova uklanjanja i uništenja uginule stoke ako su ispunjeni uvjeti iz članka 27. stavka 1. točaka (c), (d) i (e);
(f)
potpore za ulaganje u očuvanje kulturne i prirodne baštine smještene na poljoprivrednom gospodarstvu u skladu s člankom 29.:
(g)
potpore za uklanjanje štete uzrokovane elementarnim nepogodama ako su ispunjeni uvjeti iz članka 30.;
(h)
potpore za istraživanje i razvoj u sektorima poljoprivrede i šumarstva ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u članku 31.:
i.
potpore za uklanjanje štete na šumama uzrokovane šumskim požarima, elementarnim nepogodama, nepovoljnim klimatskim prilikama, nametnicima bilja, bolestima životinja, katastrofalnim događajima i događajima povezanima s klimatskim promjenama u skladu s člankom 34. stavkom 5. točkom (d) ako su ispunjeni uvjeti u članku 34.
Članak 7.
Intenzitet potpore i prihvatljivi troškovi
1. Za izračun intenziteta potpore i prihvatljivih troškova, svi iznosi koji se upotrebljavaju trebaju biti iznosi prije odbitka poreza ili drugih naknada. Prihvatljivi troškovi popraćuju se pisanim dokazima koji trebaju biti jasni, konkretni i ažurirani.
2. Porez na dodanu vrijednost (PDV) nije prihvatljiv za potpore, osim kada se ne može tražiti njegov povrat u skladu s nacionalnim zakonodavstvom o PDV-u.
3. Ako se potpora ne dodjeljuje u obliku bespovratnih sredstava, iznos potpore jednak je bruto ekvivalentu bespovratnog sredstva.
4. Potpore koje se isplaćuju u više obroka potrebno je diskontirati na njihovu vrijednost na datum dodjele potpore. Prihvatljive troškove treba diskontirati na njihovu vrijednost na datum dodjele potpore. Kamatna stopa koju treba primijeniti pri diskontiranju diskontna je kamatna stopa koja se primjenjuje na datum dodjele potpore.
5. Ako se potpore dodjeljuju u obliku poreznih pogodnosti, obroci potpore diskontiraju se na temelju diskontnih stopa primjenjivih u trenutcima kada porezne pogodnosti stupe na snagu.
6. Ako se potpore dodjeljuju u obliku povratnih predujmova koji se, u nedostatku prihvaćene metodologije za izračunavanje njihova bruto ekvivalenta potpore, izražavaju kao postotak prihvatljivih troškova, a tom se mjerom predviđa da se u slučaju uspješnog rezultata projekta, zasnovanog na temelju razumne i promišljene pretpostavke, predujmovi vraćaju uz kamatnu stopu koja je jednaka najmanje diskontnoj stopi primjenjivoj na datum dodjele potpore, maksimalni intenzitet potpore iz poglavlja III. može se povećati za 10 postotnih bodova.
Članak 8.
Zbrajanje
1. Pri određivanju poštuju li se pragovi prijave predviđeni člankom 4. te maksimalni intenziteti potpore i maksimalni iznosi potpore utvrđeni u poglavlju III., u obzir se uzima ukupni iznos državnih potpora za djelatnost, projekt ili poduzetnika kojima je dodijeljena potpora.
2. Ako se financiranje Unije kojim centralno upravljaju institucije, agencije, zajednička poduzeća ili druga tijela Unije koja nisu pod izravnom ili neizravnom kontrolom države članice kombinira s državnim potporama, za potrebe određivanja poštuju li se pragovi za prijavu i maksimalni intenziteti potpore te gornje granice, u obzir se uzimaju samo državne potpore, pod uvjetom da ukupan iznos javnog financiranja dodijeljenog u odnosu na iste prihvatljive troškove ne premašuje najpovoljnije stope financiranja utvrđene u primjenjivim propisima zakonodavstva Unije.
3. Potpore s prihvatljivim troškovima koje je moguće utvrditi, izuzete iz obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora na temelju ove Uredbe, mogu se zbrajati s:
(a)
bilo kojom drugom državnom potporom, pod uvjetom da se dotične mjere odnose na različite prihvatljive troškove koje je moguće utvrditi;
(b)
bilo kojom drugom državnom potporom koja se odnosi na iste prihvatljive troškove, bilo da se oni djelomično ili potpuno preklapaju, isključivo ako to zbrajanje ne dovodi do premašivanja najvišeg intenziteta potpore ili iznosa potpore koji je primjenjiv na tu potporu na temelju ove Uredbe.
4. Potpore čiji troškovi nisu prihvatljivi troškovi koje je moguće utvrditi, a koji se izuzimaju na temelju članaka 18. i 45. ove Uredbe mogu se zbrajati s bilo kojom drugom državnom potporom s prihvatljivim troškovima koje je moguće utvrditi.
Potpore bez prihvatljivih troškova koje je moguće utvrditi mogu se zbrajati s drugom državnom potporom bez prihvatljivih troškova koje je moguće utvrditi do najvećeg odgovarajućeg ukupnog praga za financiranje utvrđenog u odnosu na posebne okolnosti svakog slučaja na temelju ove ili druge uredbe ili odluke o općem skupnom izuzeću koju je donijela Komisija.
5. Državne potpore iz odjeljaka 1., 2. i 3. poglavlja III. ove Uredbe ne mogu se zbrajati s plaćanjima iz članka 81. stavka 2. i članka 82. Uredbe (EU) br. 1305/2013 u odnosu na iste prihvatljive troškove ako bi takvo zbrajanje dovelo do toga da intenzitet potpore ili iznos potpore premaši one utvrđene u ovoj Uredbi.
6. Državne potpore koje se izuzimaju na temelju ove Uredbe ne zbrajaju se s de minimis potporama u odnosu na iste prihvatljive troškove ako bi njihovo zbrajanje dovelo do toga da intenzitet potpore ili iznos potpore premaši one iz poglavlja III.
7. Potpore za ulaganja namijenjena obnovi potencijala poljoprivredne proizvodnje iz članka 14. stavka 3. točke (e) ne mogu se zbrajati s potporom za nadoknadu materijalne štete navedene u člancima 25., 26. i 30. ove Uredbe.
8. Potpore za osnivanje skupina i organizacija proizvođača u sektoru poljoprivrede kako je navedeno u članku 19. ove Uredbe ne mogu se zbrajati s potporom za uspostavljanje skupina i organizacija proizvođača u sektoru poljoprivrede iz članka 27. Uredbe (EU) br. 1305/2013.
Početne potpore za mlade poljoprivrednike i početne potpore za razvoj malih poljoprivrednih gospodarstava iz članka 18. ove Uredbe ne mogu se zbrajati s potporama za pokretanje poslovanja za mlade poljoprivrednike ili za razvoj malih poljoprivrednih gospodarstava iz članka 19. stavka 1. točke (a) podtočaka i. i iii. Uredbe (EU) br. 1305/20013 ako bi takvo zbrajanje dovelo do iznosa potpore višeg od onog koji je utvrđen u ovoj Uredbi.
Članak 9.
Objavljivanje i informacije
1. Putem web-aplikacije za prijavu u skladu s člankom 3. Uredbe (EZ) br. 794/2004 države članice Komisiji šalju sažetak informacija koje se odnose na te potpore u standardiziranom obliku utvrđenom u Prilogu II. ovoj Uredbi najkasnije 10 radnih dana prije datuma stupanja na snagu programa potpora izuzetog od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora na temelju ove Uredbe ili dodjele jednokratne potpore izuzete na temelju ove Uredbe.
U roku od 10 radnih dana od primitka tog sažetka informacija, Komisija državi članici šalje obavijest o primitku s identifikacijskim brojem potpore.
2. Dotična država članica osigurava da na sveobuhvatnom web-mjestu o državnim potporama, na nacionalnoj ili regionalnoj razini, bude objavljeno sljedeće:
(a)
sažetak informacija iz stavka 1. ili poveznica na njega;
(b)
cjeloviti tekst svake potpore iz stavka 1., uključujući njegove izmjene, ili poveznica za pristup cjelovitom tekstu;
(c)
informacije iz Priloga III. ovoj Uredbi o dodjeli svake pojedinačne potpore koja premašuje sljedeće iznose:
i.
60 000 EUR za korisnike koji se bave primarnom poljoprivrednom proizvodnjom;
ii.
500 000 EUR za korisnike u sektoru prerade poljoprivrednih proizvoda i stavljanja na tržište poljoprivrednih proizvoda, u sektoru šumarstva ili djelatnostima koje nisu obuhvaćene područjem primjene članka 42. Ugovora.
3. Za programe potpora u obliku poreznih pogodnosti ti se uvjeti smatraju ispunjenima ako država članica objavi tražene informacije o pojedinačnim iznosima potpore u sljedećim rasponima u milijunima EUR:
(a)
0,06 - 0,5 samo za primarnu poljoprivrednu proizvodnju;
(b)
0,5 - 1;
(c)
1 do 2;
(d)
2 do 5;
(e)
5 do 10;
(f)
10 do 30; i
(g)
30 i više.
4. Podaci iz prethodno navedenog stavka 2. točke (c) organizirani su i dostupni u standardiziranom obliku opisanom u Prilogu III. i omogućuje se njihovo učinkovito pretraživanje i funkcije preuzimanja podataka. Informacije iz stavka 2. objavljuju se u roku od šest mjeseci od datuma dodjele potpore ili, za potpore u obliku poreznih pogodnosti, u roku od godine dana od roka za podnošenje porezne prijave te su dostupne najmanje 10 godina od datuma dodjele potpore.
5. Cjeloviti tekst programa potpore ili jednokratnih potpora iz stavka 1. uključuje osobito izričito upućivanje na ovu Uredbu citirajući njezin naslov i upućivanje na objavu u Službenom listu Europske unije i na određene odredbe poglavlja III. koje se odnose na taj akt, ili prema potrebi, na nacionalno pravo kojim se osigurava poštovanje mjerodavnih odredbi ove Uredbe. Uz uputu na Uredbu navode se i njezine provedbene odredbe i izmjene.
6. Komisija na svojem web-mjestu objavljuje:
(a)
sažetak podataka iz stavka 1.;
(b)
poveznice na web-mjesta o državnim potporama svake države članice kako je navedeno u stavku 2.;
7. Države članice usklađuju se s odredbama stavaka 2., 3. i 4. najkasnije dvije godine od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.
Članak 10.
Izbjegavanje dvostrukog objavljivanja
Ako je dodjela pojedinačne potpore obuhvaćena područjem primjene Uredbe (EU) br. 1305/2013 te je sufinancirana u okviru EPFRR-a ili dodijeljena kao dodatno nacionalno financiranje za takve sufinancirane mjere, države članice mogu odlučiti ne objaviti je na web-mjestu o državnim potporama iz članka 9. stavka 2. ove Uredbe, pod uvjetom da je dodjela pojedinačne potpore već objavljena u skladu s člancima 111., 112. i 113. Uredbe (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (32). U tom bi slučaju država članica na web-mjestu o državnim potporama iz članka 9. stavka 2. ove Uredbe trebala uputiti na web-mjesto iz članka 111. Uredbe (EU) br. 1306/2013.
POGLAVLJE II.
POSTUPOVNI ZAHTJEVI
Članak 11.
Ukidanje pogodnosti skupnog izuzeća
Ako država članica dodijeli potporu koja je navodno izuzeta od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora na temelju ove Uredbe, a da nisu ispunjeni uvjeti utvrđeni u poglavljima I. do III., Komisija može, nakon što je dotičnoj državi članici dala mogućnost da se očituje, donijeti odluku u kojoj se navodi da sve buduće mjere potpora koje donosi dotična država članica, a koje bi inače ispunjavale zahtjeve iz ove Uredbe, ili dio njih, moraju biti prijavljene Komisiji u skladu s člankom 108. stavkom 3. Ugovora. Potpore koje podliježu obvezi prijave mogu se ograničiti na određene vrste potpora, na potpore koje se dodjeljuju u korist određenih korisnika ili na potpore koje su donijela određena tijela uprave dotičnih država članica.
Članak 12.
Izvješćivanje
1. Države članice Komisiji u elektroničkom obliku šalju godišnje izvješće iz poglavlja III. Uredbe (EZ) br. 794/2004 o primjeni ove Uredbe u pogledu svake cijele godine ili svakog dijela godine tijekom kojeg se ova Uredba primjenjuje.
2. Godišnje izvješće sadržava i informacije o sljedećem:
(a)
bolestima životinja ili nametnicima bilja navedenima u članku 26.;
(b)
meteorološkim podacima o vrsti, vremenu nastanka, relativnoj jakosti i mjestu klimatske pojave koja se može izjednačiti s elementarnom nepogodom iz članka 25. ili elementarnim nepogodama u sektoru poljoprivrede iz članka 30.
Članak 13.
Praćenje
Države članice vode detaljnu evidenciju s informacijama i pratećom dokumentacijom potrebnima kako bi se utvrdilo da su ispunjeni svi uvjeti utvrđeni u ovoj Uredbi. Ta se evidencija čuva 10 godina od datuma dodjele jednokratne potpore ili dodjele posljednje potpore na temelju programa potpora. Država članica u roku od 20 radnih dana, ili dužem roku ako je tako utvrđeno u zahtjevu, Komisiji dostavlja sve informacije i prateću dokumentaciju koje Komisija smatra potrebnima za praćenje primjene ove Uredbe.
POGLAVLJE III.
VRSTE POTPORA
ODJELJAK 1.
Potpore u korist MSP-ova koji se bave primarnom poljoprivrednom proizvodnjom, preradom poljoprivrednih proizvoda i stavljanjem na tržište poljoprivrednih proizvoda
Članak 14.
Potpore za ulaganja u materijalnu imovinu ili nematerijalnu imovinu na poljoprivrednim gospodarstvima povezana s primarnom poljoprivrednom proizvodnjom
1. Potpore za ulaganja u materijalnu ili nematerijalnu imovinu na poljoprivrednim gospodarstvima povezana s primarnom poljoprivrednom proizvodnjom spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete iz stavaka 2. do 14. ovog članka i poglavlja I.
2. Ulaganje može provoditi jedan ili više korisnika ili se ono odnosi na materijalnu imovinu ili nematerijalnu imovinu koju upotrebljava jedan ili više korisnika.
3. Ulaganje mora imati barem jedan od sljedećih ciljeva:
(a)
poboljšanje ukupnih rezultata i održivosti poljoprivrednoga gospodarstva, osobito smanjenjem troškova proizvodnje ili poboljšanjem i preusmjerenjem proizvodnje;
(b)
poboljšanje prirodnog okoliša, higijenskih uvjeta ili standarda dobrobiti životinja, uz uvjet da predmetno ulaganje nadilazi standarde Unije koji su na snazi;
(c)
stvaranje i poboljšanje infrastrukture povezane s razvojem, prilagodbom i modernizacijom poljoprivrede, uključujući pristup poljoprivrednom zemljištu, okrupnjavanje zemljišta i poboljšanje, opskrbu i uštedu energije i vode;
(d)
ostvarivanje agro-okolišnih i klimatskih ciljeva, očuvanje biološke raznolikosti vrsta i staništa te povećanje vrijednosti javnog prostora područja mreže Natura 2000 ili drugih sustava visoke prirodne vrijednosti, kako je definirano u nacionalnim ili regionalnim programima ruralnog razvoja država članica, sve dok su ulaganja neproduktivna;
(e)
ponovna uspostava proizvodnog potencijala koji je oštećen elementarnim nepogodama, nepovoljnim klimatskim prilikama koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom, bolestima životinja ili nametnicima bilja te sprječavanje šteta koje uzrokuju ti događaji.
4. Ulaganje može biti povezano s proizvodnjom biogoriva na razini gospodarstva ili energije iz obnovljivih izvora, uz uvjet da proizvodnja ne bude veća od prosječne godišnje potrošnje goriva ili energije dotičnog gospodarstva.
Ako je ulaganje namijenjeno proizvodnji biogoriva, proizvodni kapacitet proizvodnih postrojenja manji je ili jednak godišnjoj prosječnoj potrošnji goriva za prijevoz na poljoprivrednom gospodarstvu, a proizvedeno biogorivo ne smije se prodavati na tržištu.
U slučaju ulaganja u proizvodnju toplinske i električne energije iz obnovljivih izvora na poljoprivrednim gospodarstvima, objekti za proizvodnju korisniku služe isključivo za vlastite energetske potrebe i njihov je proizvodni kapacitet manji ili jednak zajedničkom prosjeku godišnje potrošnje toplinske i električne energije na poljoprivrednom gospodarstvu, uključujući i poljoprivredno kućanstvo. Prodaja električne energije električnoj mreži dopuštena je samo ako se poštuje granica vlastite godišnje potrošnje.
Ako ulaganje provodi više korisnika radi zadovoljenja vlastitih potreba za biogorivom i energijom, prosječna godišnja potrošnja zbraja se tako da odgovara iznosu prosječne godišnje potrošnje svih korisnika.
Ulaganja u infrastrukturu obnovljivih izvora energije koja troši ili proizvodi energiju sukladna su s minimalnim standardima energetske učinkovitosti, ako takvi standardi postoje na nacionalnoj razini.
Ulaganja u postrojenja čija je glavna svrha proizvodnja električne energije iz biomase nisu prihvatljiva za potporu, osim ako je najmanji postotak toplinske energije, kako ga odrede države članice, iskorišten.
Države članice utvrđuju pragove za maksimalne udjele žitarica i ostalih kultura bogatih škrobom, šećera i uljanica koje se koriste za proizvodnju bioenergije, uključujući biogoriva, za različite vrste postrojenja. Potpora projektima za ulaganje u bioenergiju ograničava se na bioenergiju koja ispunjava primjenjive kriterije održivosti utvrđene u zakonodavstvu Unije, uključujući članak 17. stavke 2. do 6. Direktive 2009/28/EZ.
5. Ulaganje mora biti u skladu sa zakonodavstvom Unije i s nacionalnim pravom dotične države članice o zaštiti okoliša. Potpora za ulaganja za koja je potrebna procjena utjecaja na okoliš u skladu s Direktivom 2011/92/EU podliježe uvjetu da je takva procjena izvršena i da je odobrenje za provedbu predmetnog projekta ulaganja dano prije datuma dodjele pojedinačne potpore.
6. Potporom su obuhvaćeni sljedeći prihvatljivi troškovi:
(a)
troškovi izgradnje, stjecanja, uključujući leasing, ili poboljšanje nepokretne imovine, pri čemu je zemljište prihvatljivo samo u iznosu do 10 % ukupnih prihvatljivih troškova predmetne djelatnosti;
(b)
nabavu ili leasing strojeva i opreme do tržišne vrijednosti imovine;
(c)
opći troškovi povezani s izdatcima iz točaka (a) i (b) kao što su honorari arhitekata, inženjera i savjetnika, troškovi koji se odnose na savjete o ekološkoj i gospodarskoj održivosti, uključujući studije izvedivosti; studije izvedivosti i dalje su prihvatljivi izdatci čak i ako, na temelju njihovih rezultata, nema izdataka iz točaka (a) i (b);
(d)
stjecanje ili razvoj računalnih programa te stjecanje patenata, licencija, autorskih prava i žigova;
(e)
troškovi za neproduktivna ulaganja povezana s ciljevima iz stavka 3. točke (d);
(f)
u slučaju navodnjavanja, prihvatljivima se smatraju troškovi ulaganja koja ispunjavaju sljedeće uvjete:
i.
Komisija je obaviještena o planu upravljanja riječnim slivom za cijelo područje u kojem se provodi ulaganje, te za sva druga područja čiji okoliš može biti zahvaćen tim ulaganjem, kako je predviđeno člankom 13. Direktive 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (33). Mjere koje se provode prema planu upravljanja riječnim slivom u skladu s člankom 11. navedene Direktive i važne su za poljoprivredni sektor moraju se navesti u relevantnom programu mjera. Mjerenje vode kojim se omogućuje mjerenje potrošnje vode na razini ulaganja koje prima potporu mora biti uvedeno ili se mora uvesti kao dio ulaganja;
ii.
ulaganje mora dovesti do smanjenja potrošnje vode od najmanje 25 %;
Međutim, u pogledu točke (f) ulaganje koje utječe na podzemne ili površinske vode čije je stanje u predmetnom planu upravljanja riječnim slivom utvrđeno kao manje od dobrog zbog razloga povezanih s količinom vode, kao i ulaganja koja će rezultirati neto povećanjem navodnjavanog područja na štetu određenih podzemnih ili površinskih voda nije prihvatljivo za potporu prema ovom članku.
Uvjeti iz prethodno navedene točke (f) podtočaka i. i ii. ne primjenjuju se na ulaganje u postojeće objekte koje utječe samo na energetsku učinkovitost ili na ulaganje za stvaranje rezervoara ili na ulaganje u korištenje reciklirane vode koje ne utječe na podzemne ili površinske vode;
(g)
u slučaju ulaganja kojima je cilj obnova poljoprivrednog proizvodnog potencijala koji je oštećen elementarnim nepogodama, nepovoljnim klimatskim prilikama koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom, bolestima životinja ili nametnicima bilja, prihvatljivi troškovi mogu uključivati troškove nastale obnovom potencijala poljoprivredne proizvodnje do razine na kojoj je bio prije pojave tih događaja.
(h)
u slučaju ulaganja kojima je cilj sprječavanje šteta uzrokovanih elementarnim nepogodama, nepovoljnim klimatskim prilikama prilika koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom, bolestima životinja ili nametnicima bilja, prihvatljivi troškovi mogu uključivati troškove određenih preventivnih mjera.
7. Troškovi, osim onih navedenih u stavku 6. točkama (a) i (b) povezani s ugovorima o leasingu, kao što su marža davatelja leasinga, troškovi refinanciranja kamata, režijski troškovi i nadoknade za osiguranje, nisu prihvatljivi troškovi.
Obrtni kapital ne smatra se prihvatljivim troškom.
8. Od 1. siječnja 2017. u slučaju navodnjavanja, potporu isplaćuju samo države članice koje, u pogledu područja riječnog sliva na kojem se provodi ulaganje, osiguraju doprinos različitih načina korištenja vodama povratu troškova vodnih usluga poljoprivrednog sektora u skladu s člankom 9. stavkom 1. prvom alinejom Direktive 2000/60/EZ uzimajući u obzir, ako je primjereno, socijalne, ekološke i gospodarske učinke povrata te zemljopisne i klimatske uvjete zahvaćene regije ili regija.
9. Potpora se ne dodjeljuje za sljedeće:
(a)
kupnju proizvodnih prava, prava na plaćanja i jednogodišnjeg bilja;
(b)
sadnju jednogodišnjeg bilja;
(c)
odvodnjavanje;
(d)
ulaganja za usklađivanje sa standardima Unije, osim potpore dodijeljene mladim poljoprivrednicima unutar 24 mjeseca od osnivanja poljoprivrednoga gospodarstva;
(e)
nabavu životinja, osim potpora dodijeljenih za ulaganja prema stavku 3. točki (e).
10. Potpore ne smiju biti ograničene na pojedine poljoprivredne proizvode i stoga moraju biti dostupne ili svim sektorima primarne poljoprivredne proizvodnje ili čitavom sektoru proizvodnje bilja ili čitavom sektoru proizvodnje životinja. Međutim, države članice mogu izuzeti određene proizvode zbog prevelikog kapaciteta na unutarnjem tržištu ili pomanjkanja prodajnih mogućnosti.
11. Potpore navedene u stavku 1. ne dodjeljuju se ako se pritom povrjeđuju bilo kakve zabrane ili ograničenja utvrđena u Uredbi (EU) br. 1308/2013, čak i ako se takve zabrane i ograničenja odnose samo na potpore Unije predviđene tom Uredbom.
12. Intenzitet potpora ograničava se na:
(a)
75 % iznosa prihvatljivih troškova u najudaljenijim regijama;
(b)
75 % iznosa prihvatljivih troškova na manjim egejskim otocima;
(c)
50 % iznosa prihvatljivih troškova u slabije razvijenim regijama i u svim regijama čiji je BDP po stanovniku za razdoblje od 1. siječnja 2007. do 31. prosinca 2013. bio niži od 75 % prosjeka EU-25 za referentno razdoblje, ali čiji je BDP po stanovniku iznad 75 % prosječnog BDP-a EU-27;
(d)
40 % iznosa prihvatljivih troškova u ostalim regijama.
13. Stope predviđene u stavku 12. mogu se povećati za 20 postotnih bodova ako maksimalni intenzitet potpore ne premašuje 90 % za:
(a)
mlade poljoprivrednike ili poljoprivrednike koji su uspostavili gospodarstvo tijekom pet godina prije datuma podnošenja zahtjeva za potporu;
(b)
zajednička ulaganja, kao što su spremišta koja upotrebljavaju skupine poljoprivrednika ili objekti za pripremu poljoprivrednih proizvoda prije stavljanja na tržište, i integrirane projekte kojima je obuhvaćeno nekoliko mjera predviđenih Uredbom (EU) br. 1305/2013, uključujući i mjere povezane sa spajanjem organizacija proizvođača;
(c)
ulaganja u područjima s prirodnim ili drugim posebnim ograničenjima;
(d)
djelatnosti kojima se potpora daje u okviru Europskog partnerstva za inovacije (EPI), kao što je ulaganje u novu staju, čime se omogućuje testiranje nove prakse smještaja životinja, koju je osmislila operativna skupina poljoprivrednika, znanstvenika i nevladine udruge koja se bavi dobrobiti životinja;
(e)
ulaganja za poboljšanje prirodnog okoliša, higijenskih uvjeta ili standarda dobrobiti životinja, kako je navedeno u stavku 3. točki (b); u ovom slučaju povećana stopa predviđena u ovom stavku primjenjuje se samo na dodatne troškove nužne za postizanje razine koja premašuje standarde Unije koji su na snazi i ne dovodi do povećanja proizvodnog kapaciteta.
14. U pogledu neproduktivnih ulaganja iz stavka 3. točke (d) i ulaganja u obnovu proizvodnog potencijala iz stavka 3. točke (e), maksimalni intenzitet potpore ne premašuje 100 %.
Za ulaganja u vezi s preventivnim mjerama iz stavka 3. točke (e) maksimalni intenzitet potpore ne premašuje 80 %. Međutim, može se povećati do 100 % ako ulaganje zajednički provodi više korisnika.
Članak 15.
Potpora za okrupnjavanje poljoprivrednog zemljišta
Potpore za okrupnjavanje poljoprivrednog zemljišta spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. točke 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u poglavlju I. i ako su dodijeljene te ograničene na pravne i administrativne troškove, uključujući troškove izmjere, u visini do 100 % stvarno nastalih troškova.
Članak 16.
Potpore za ulaganja koja se odnose na premještaj poljoprivrednih zgrada
1. Potpore za premještaj poljoprivrednih zgrada spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 5. ovog članka i u poglavlju I.
2. Cilj premještaja poljoprivredne zgrade mora biti u javnom interesu.
Javni interes na koji se poziva radi opravdanja dodjele potpore na temelju ovog članka utvrđen je u mjerodavnim propisima dotične države članice.
3. Kada se premještaj sastoji od rastavljanja, premještanja i ponovne izgradnje postojećih objekata, intenzitet potpore ograničen je na 100 % stvarno nastalih troškova takvih postupaka;
4. Kada, uz rastavljanje, premještanje i ponovnu izgradnju postojećih objekata kako je navedeno u stavku 3., premještaj za posljedicu ima modernizaciju tih objekata ili povećanje proizvodnog kapaciteta, primjenjuju se intenziteti potpora za ulaganja iz članka 14. stavaka 12. i 13. za troškove povezane s modernizacijom objekata ili povećanjem proizvodnog kapaciteta.
Za potrebe ovog stavka sama zamjena postojeće zgrade ili objekata novom, modernom zgradom ili objektima bez temeljite promjene proizvodnje ili tehnologije za proizvodnju ne smatra se modernizacijom.
5. Maksimalni intenzitet potpore može dosegnuti do 100 % prihvatljivih troškova ako se premještaj odnosi na djelatnosti u blizini ruralnih naselja, u cilju poboljšanja kvalitete života ili povećanja ekološke učinkovitosti ruralnog naselja.
Članak 17.
Potpore za ulaganja u vezi s preradom poljoprivrednih proizvoda i stavljanjem na tržište poljoprivrednih proizvoda
1. Potpore za ulaganja u materijalnu imovinu ili nematerijalnu imovinu u vezi s preradom poljoprivrednih proizvoda i stavljanjem na tržište poljoprivrednih proizvoda spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete iz stavaka 2. do 10. ovog članka i poglavlja I.
2. Ovo ulaganje odnosi se na preradu poljoprivrednih proizvoda ili stavljanje na tržište poljoprivrednih proizvoda.
3. Ulaganja u vezi s proizvodnjom biogoriva proizvedenog iz prehrambenih sirovina nisu prihvatljiva za potporu u skladu s ovim člankom.
4. Ulaganje mora biti u skladu sa zakonodavstvom Unije i s nacionalnim pravom dotičnih država članica o zaštiti okoliša. Potpora za ulaganja za koja je potrebna procjena utjecaja na okoliš u skladu s Direktivom 2011/92/EU podliježe uvjetu da je takva procjena izvršena i da je odobrenje za provedbu predmetnog projekta ulaganja dano prije datuma dodjele pojedinačne potpore.
5. Potporom su obuhvaćeni sljedeći prihvatljivi troškovi:
(a)
izgradnja, stjecanje, uključujući leasing, ili poboljšanje nepokretne imovine, pri čemu je zemljište prihvatljivo samo u iznosu do 10 % ukupnih prihvatljivih troškova predmetne djelatnosti;
(b)
nabava ili leasing strojeva i opreme do tržišne vrijednosti imovine;
(c)
opći troškovi povezani s izdatcima iz točaka (a) i (b) kao što su honorari arhitekata, inženjera i savjetnika, troškovi koji se odnose na savjete o ekološkoj i gospodarskoj održivosti, uključujući studije izvedivosti; studije izvedivosti i dalje su prihvatljivi izdaci čak i ako, na temelju njihovih rezultata, nema izdataka iz točaka (a) i (b);
(d)
stjecanje ili razvoj računalnih programa te stjecanje patenata, licencija, autorskih prava, žigova.
6. Troškovi, osim onih navedenih u stavku 5. točkama (a) i (b) povezani s ugovorima o leasingu, kao što su marža davatelja leasinga, troškovi refinanciranja kamata, režijski troškovi i nadoknade za osiguranje, nisu prihvatljivi troškovi.
Obrtni kapital ne smatra se prihvatljivim troškom.
7. Potpora se ne dodjeljuje za ulaganja namijenjena usklađivanju sa standardima Unije.
8. Potpora se ne dodjeljuje ako se pritom povrjeđuju bilo kakve zabrane ili ograničenja utvrđena u Uredbi (EU) br. 1308/2013, čak i ako se te zabrane i ograničenja odnose samo na potpore Unije predviđene tom Uredbom.
9. Intenzitet potpore ne premašuje:
(a)
75 % iznosa prihvatljivih troškova u najudaljenijim regijama;
(b)
75 % iznosa prihvatljivih troškova na manjim egejskim otocima;
(c)
50 % iznosa prihvatljivih troškova u slabije razvijenim regijama i u svim regijama čiji je BDP po stanovniku za razdoblje od 2007. do 2013. bio niži od 75 % prosjeka EU-25 za referentno razdoblje, ali čiji je BDP po stanovniku iznad 75 % prosječnog BDP-a EU-27;
(d)
40 % iznosa prihvatljivih troškova u ostalim regijama.
10. Stope predviđene u stavku 9. mogu se povećati za 20 postotnih bodova ako maksimalni intenzitet potpore ne premašuje 90 % za aktivnosti:
(a)
povezane sa spajanjem organizacija proizvođača; ili
(b)
kojima se potpora daje u okviru EIP-a.
Članak 18.
Početne potpore za mlade poljoprivrednike i razvoj malih poljoprivrednih gospodarstava
1. Početne potpore za mlade poljoprivrednike i početne potpore za razvoj malih poljoprivrednih gospodarstava spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 5. ovog članka i u poglavlju I.
2. Potpore se dodjeljuju mladim poljoprivrednicima kako su definirani u članku 2. stavku 34. ove Uredbe ili malim poljoprivrednim gospodarstvima kako ih definiraju države članice.
Države članice daju onu definiciju malih poljoprivrednih gospodarstava koju je Komisija obuhvatila i odobrila u odgovarajućim programima ruralnog razvoja.
Države članice definiraju gornji i donji prag za pristup početnim potporama za mlade poljoprivrednike i razvoj malih poljoprivrednih gospodarstava u smislu proizvodnog potencijala poljoprivrednoga gospodarstva, mjereno standardnim rezultatom, kako je definirano u članku 5. Uredbe Komisije (EZ) br. 1242/2008 (34), ili njegovim ekvivalentom. Donji prag za pristup početnim potporama za mlade poljoprivrednike viši je od gornjeg praga za pristup potpori za razvoj malih poljoprivrednih gospodarstava.
Potpore su ograničene na mikro i mala poduzeća.
3. Ako se potpora dodjeljuje mladom poljoprivredniku koji uspostavlja gospodarstvo u obliku pravne osobe, mladi poljoprivrednik izvršava stvarnu i dugoročnu kontrolu nad tom pravnom osobom u smislu odluka povezanih s upravljanjem, koristima i financijskim rizicima. Ako u kapitalu ili upravljanju pravne osobe sudjeluje nekoliko fizičkih osoba, uključujući osobe koje nisu mladi poljoprivrednici, mladi poljoprivrednik ima mogućnost izvršavati takvu učinkovitu i dugoročnu kontrolu samostalno ili zajedno s drugim osobama. Ako je pravna osoba pod samostalnom ili zajedničkom kontrolom druge pravne osobe, ti se zahtjevi primjenjuju na sve fizičke osobe koje imaju kontrolu nad tom drugom pravnom osobom.
4. Uvjet za potporu je podnošenje poslovnog plana nadležnom tijelu dotične države članice koji se počinje primjenjivati u roku od devet mjeseci od dana donošenja odluke o dodjeli potpore.
U poslovnom se planu opisuje najmanje sljedeće:
(a)
u slučaju početne potpore za mlade poljoprivrednike:
i.
početno stanje poljoprivrednoga gospodarstva;
ii.
pokazatelji i ciljevi za razvoj djelatnosti poljoprivrednoga gospodarstva;
iii.
podaci o aktivnostima, uključujući i one koji se odnose na ekološku održivost i učinkovitost resursa, potrebne za razvoj djelatnosti poljoprivrednoga gospodarstva, kao što su ulaganja, osposobljavanje, savjetovanje;
(b)
u slučaju početne potpore za razvoj malih poljoprivrednih gospodarstava:
i.
početno stanje poljoprivrednoga gospodarstva;
ii.
podaci o aktivnostima, uključujući i one koji se odnose na ekološku održivost i učinkovitost resursa, kojima bi se podržalo ostvarivanje gospodarske održivosti, kao što su ulaganja, osposobljavanje, suradnja.
5. Za mlade poljoprivrednike poslovnim planom iz stavka 4. točke (a) ovog članka predviđa se da korisnik mora biti u skladu s definicijom aktivnog poljoprivrednika predviđenom člankom 2. stavkom 42. u roku od 18 mjeseci od osnivanja. Međutim, ako korisnik ne posjeduje odgovarajuće stručne vještine i znanja iz te definicije, korisnik ima pravo na primanje potpore, pod uvjetom da se obveže steći ta znanja i te stručne vještine i znanja u razdoblju od 36 mjeseci od datuma donošenja odluke o dodjeli potpore. Ta se obveza mora uključiti u poslovni plan.
6. Potpore se dodjeljuju ili isplaćuju u najmanje dvije tranše ili dva obroka tijekom razdoblja od najviše pet godina.
Kada je riječ o mladim poljoprivrednicima, uvjet za plaćanje zadnje tranše ili obroka potpore ispravna je provedba poslovnog plana navedenog u stavku 4. točki (a).
7. Iznos potpore po mladom poljoprivredniku temelji se na društveno-gospodarskom stanju dotične države članice i ograničava se na 70 000 EUR.
Iznos potpore po malom gospodarstvu ograničava se na 15 000 EUR.
Članak 19.
Početne potpore za skupine i organizacije proizvođača u sektoru poljoprivrede
1. Početne potpore za skupine i organizacije proizvođača spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 8. ovog članka i u poglavlju I.
2. Za potporu su prihvatljive samo one skupine ili organizacije proizvođača koje je na temelju podnesenog poslovnog plana službeno priznalo nadležno tijelo dotične države članice.
3. Potpora se dodjeljuje podliježući obvezi dotične države članice da provjeri jesu li ciljevi poslovnog plana iz stavka 2. postignuti u roku od pet godina od datuma službenog priznanja skupine ili organizacije proizvođača.
4. Sporazumi, odluke i usklađene prakse zaključeni u okviru skupine ili organizacije proizvođača u skladu su s pravilima o tržišnom natjecanju kako se primjenjuju na temelju članaka 206. do 210. Uredbe (EU) br. 1308/2013.
5. Potpore se ne dodjeljuju:
(a)
organizacijama proizvođača, subjektima ili tijelima kao što su trgovačka društva ili zadruge čiji je cilj upravljanje jednim poljoprivrednim gospodarstvom ili više njih i koje je stoga zapravo potrebno smatrati jednim proizvođačem;
(b)
poljoprivrednim udruženjima koja obavljaju zadatke kao što su uzajamna pomoć te usluge zamjene na gospodarstvu i upravljanja gospodarstvom članova, a da ona nisu uključena u zajedničku prilagodbu ponude tržištu;
(c)
skupinama, organizacijama ili udruženjima proizvođača čiji ciljevi nisu spojivi s člankom 152. stavkom 1. točkom (c) i stavkom 3. te člankom 156. Uredbe (EU) br. 1308/2013.
6. Potpora obuhvaća sljedeće prihvatljive troškove: troškove najma odgovarajućih prostora, nabavu uredske opreme, uključujući računalni hardver i softver, troškove administrativnog osoblja, režijske troškove i troškove pravnih i upravnih postupaka.
Ako se prostori kupuju, prihvatljivi troškovi za te prostore ograničeni su na troškove najma po tržišnim cijenama.
7. Potpore se isplaćuju kao paušalne potpore u godišnjim obrocima za prvih pet godina od dana kada je nadležno tijelo službeno priznalo skupinu ili organizaciju proizvođača na temelju poslovnog plana iz stavka 2.
Države članice isplaćuju zadnji obrok tek nakon što su provjerile ispravnu provedbu tog poslovnog plana.
Potpore se postupno smanjuju.
8. Intenzitet potpore ograničava se na 100 % prihvatljivih troškova.
9. Iznos potpore ograničava se na 500 000 EUR.
Članak 20.
Potpore za proizvođače poljoprivrednih proizvoda koji sudjeluju u programima kvalitete
1. Sljedeće kategorije potpora proizvođačima poljoprivrednih proizvoda spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete su iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3.:
(a)
potpore za proizvođače koji prvi put sudjeluju u programima kvalitete ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 6. ovog članka i u poglavlju I.;
(b)
potpore za troškove obveznih mjera kontrole povezane s programima kvalitete koje prema zakonodavstvu Unije ili pojedine države poduzima nadležno tijelo ili se poduzimaju u njegovo ime, ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2., 4., 6., 7. i 8. ovog članka i u poglavlju I.;
(c)
potpore za troškove istraživanja tržišta, idejnog stvaranja i oblikovanja proizvoda te izrade zahtjeva za priznavanje programa kvalitete ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2., 6., 7. i 8. ovog članka i u poglavlju I.
2. Potpore iz stavka 1. dodjeljuju se u vezi sa sljedećim programima kvalitete:
(a)
programi kvalitete utvrđeni sljedećim uredbama i odredbama:
i.
dio II. glava II. poglavlje I. odjeljak 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013 u pogledu vina;
ii.
Uredba (EZ) br. 1151/2012;
iii.
Uredba Vijeća (EZ) br. 834/2007 (35);
iv.
Uredba (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (36);
v.
Uredba (EU) br. 251/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (37);
(b)
programi kvalitete, uključujući programe certificiranja poljoprivrednih gospodarstava, za poljoprivredne proizvode koje države članice priznaju kao usklađene sa sljedećim kriterijima:
i.
posebnost konačnog proizvoda proizvedenog u skladu s tim programima kvalitete proizlazi iz jasnih obveza da se zajamče:
-
specifične karakteristike proizvoda, ili
-
specifične metode uzgoja ili proizvodnje, ili
-
kvaliteta konačnog proizvoda koja značajno premašuje komercijalne standarde za robu u pogledu zdravlja ljudi, životinja i bilja, dobrobiti životinja ili zaštite okoliša;
ii.
program kvalitete mora biti otvoren svim proizvođačima;
iii.
program kvalitete mora uključivati obvezujuće specifikacije konačnog proizvoda, a sukladnost s navedenim specifikacijama moraju potvrditi tijela javne vlasti ili neovisno inspekcijsko tijelo;
iv.
program kvalitete mora biti transparentan i osiguravati potpunu sljedivost poljoprivrednih proizvoda;
(c)
dobrovoljni programi certificiranja poljoprivrednih proizvoda za koje dotična država članica priznaje da ispunjavaju zahtjeve utvrđene u Komunikaciji Komisije o smjernicama EU-a za najbolju praksu u dobrovoljnim programima certificiranja za poljoprivredne proizvode i hranu (38).
3. Potpore navedene u stavku 1. točki (a) dodjeljuju se proizvođačima poljoprivrednih proizvoda u obliku godišnjeg poticaja čija se razina određuje u skladu s razinom fiksnih troškova nastalih sudjelovanjem u programima kvalitete.
4. Potpore iz stavka 1. točaka (a) i (b) ne dodjeljuju se za troškove kontrola koje je proveo sam korisnik ili u slučaju kad zakonodavstvo Unije predviđa da troškove kontrola trebaju snositi proizvođači poljoprivrednih proizvoda i skupine proizvođača, bez određivanja stvarne razine naknada.
5. Potpore iz stavka 1. točke (a) dodjeljuju se za razdoblje od najviše pet godina i ograničavaju se na 3 000 EUR godišnje po korisniku.
6. Potpore su dostupne svim prihvatljivim poduzetnicima na dotičnom području na temelju objektivno utvrđenih mjerila.
7. Potpora iz stavka 1. točaka (b) i (c) ne uključuje izravna plaćanja korisnicima.
Potpora iz stavka 1. točaka (b) i (c) isplaćuje se tijelu koje je odgovorno za mjere kontrole, pružatelju usluge istraživanja ili pružatelju usluge savjetovanja.
8. Potpora iz stavka 1. točaka (b) i (c) ograničava se na 100 % stvarno nastalih troškova.
Članak 21.
Potpore za prenošenje znanja i aktivnosti informiranja
1. Potpore za prenošenje znanja i aktivnosti informiranja spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 8. ovog članka i u poglavlju I.
2. Potpore obuhvaćaju mjere stručnog osposobljavanja i stjecanja vještina uključujući tečajeve, radionice i podučavanje, demonstracijske aktivnosti i aktivnosti informiranja.
Potporama se može obuhvatiti i kratkoročna razmjena znanja o upravljanju gospodarstvom i posjete gospodarstvu.
Potpora za demonstracijske aktivnosti može obuhvatiti relevantne troškove ulaganja.
3. Potporama su obuhvaćeni sljedeći prihvatljivi troškovi:
(a)
troškovi organizacije stručnog osposobljavanja, mjera stjecanja vještina, uključujući tečajeve, radionice i podučavanje, demonstracijskih aktivnosti ili aktivnosti informiranja;
(b)
troškovi putovanja, smještaja i troškovi dnevnica sudionika;
(c)
troškovi pružanja usluga zamjene tijekom odsutnosti sudionika;
(d)
u slučaju demonstracijskih projekata u vezi s ulaganjima:
i.
izgradnja, stjecanje, uključujući leasing, ili poboljšanje nepokretne imovine, pri čemu je zemljište prihvatljivo samo u iznosu do 10 % ukupnih prihvatljivih troškova predmetne djelatnosti;
ii.
nabava ili leasing strojeva i opreme do tržišne vrijednosti imovine;
iii.
opći troškovi povezani s izdatcima iz točaka i. i ii., kao što su honorari arhitekata, inženjera i savjetnika, troškovi koji se odnose na savjete o ekološkoj i gospodarskoj održivosti, uključujući studije izvedivosti; studije izvedivosti i dalje su prihvatljivi izdaci čak i ako, na temelju njihovih rezultata, nema izdataka iz točaka i. i ii.;
iv.
stjecanje ili razvoj računalnih programa te stjecanje patenata, licencija, autorskih prava i žigova.
4. Troškovi iz stavka 3. točke (d) prihvatljivi su samo u mjeri u kojoj su upotrijebljeni za demonstracijski projekt i za vrijeme trajanja demonstracijskog projekta.
Izračunani na temelju općeprihvaćenih računovodstvenih načela, prihvatljivim troškovima smatraju samo troškovi amortizacije nastali u razdoblju trajanja projekta.
5. Potpora iz stavka 3. točaka (a) i (c) ne uključuje izravna plaćanja korisnicima.
Potpora iz stavka 3. točaka (a) i (c) isplaćuje se pružatelju usluge prenošenja znanja i aktivnosti informiranja.
6. Subjekti koji pružaju usluge prenošenja znanja i aktivnosti informiranja imaju odgovarajuće kapacitete u smislu kvalificiranog osoblja i redovitog usavršavanja za izvršavanje ove zadaće.
Usluge iz stavka 2. mogu pružati skupine proizvođača ili druge organizacije, bez obzira na njihovu veličinu.
7. Potpore su dostupne svim prihvatljivim poduzetnicima u predmetnom području na temelju objektivno utvrđenih mjerila.
Ako pružanje usluga iz stavka 2. obavljaju skupine proizvođača i druge organizacije, članstvo u takvim skupinama ili organizacijama ne smije biti uvjet za pristup uslugama.
Sav doprinos nečlanova u administrativnim troškovima dotične skupine ili organizacije proizvođača ograničava se na troškove pružanja usluga iz stavka 2.
8. Intenzitet potpore ograničava se na 100 % prihvatljivih troškova.
U slučaju demonstracijskih projekata iz stavka 3. točke (d) maksimalni iznos potpore ograničava se na 100 000 EUR tijekom 3 fiskalne godine.
Članak 22.
Potpore za savjetodavne usluge
1. Potpore za savjetodavne usluge spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete su iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 8. ovog članka i u poglavlju I.
2. Potpore su oblikovane kako bi poduzetnicima koji djeluju u poljoprivrednom sektoru i mladim poljoprivrednicima pomogle iskoristiti savjetodavne usluge za poboljšanje gospodarske i ekološke učinkovitosti te zaštitu klime i otpornosti njihova poduzeća ili ulaganja.
3. Savjetovanje poljoprivrednika povezano je s najmanje jednim prioritetom Unije za ruralni razvoj u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) 1305/2013 i obuhvaća barem jedan od sljedećih elemenata:
(a)
obveze koje proizlaze iz propisanih zahtjeva upravljanja ili standarda za dobre poljoprivredne i okolišne uvjete predviđene u glavi VI. poglavlju I. Uredbe (EU) br. 1306/2013;
(b)
prema potrebi, poljoprivredne prakse korisne za klimu i okoliš utvrđene u glavi III. poglavlju 3. Uredbe (EU) br. 1307/2013 te održavanje poljoprivredne površine iz članka 4. stavka 1. točke (c) te Uredbe;
(c)
mjere u cilju modernizacije, izgradnje konkurentnosti, sektorske integracije, inovacija, usmjeravanja prema tržištu i promicanja poduzetništva;
(d)
zahtjeve kako ih definiraju države članice za provedbu članka 11. stavka 3. Direktive 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća.
(e)
zahtjeve kako ih definiraju države članice za provedbu članka 55. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (39), a posebno radi usklađivanja s općim načelima integrirane zaštite bilja iz članka 14. Direktive 2009/128/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (40);
(f)
prema potrebi, standarde zaštite na radu ili sigurnosne standarde povezane s poljoprivrednim gospodarstvom;
(g)
posebno savjetovanje za poljoprivrednike koji po prvi put uspostavljaju poljoprivredno gospodarstvo, uključujući savjetovanje o gospodarskoj i okolišnoj održivosti.
4. Savjeti mogu obuhvaćati i pitanja osim onih navedenih u stavku 3. ovog članka, koja se odnose na ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu, bioraznolikost i zaštitu voda kako je utvrđeno u Prilogu I. Uredbi EU br. 1307/2013 ili pitanja koja se odnose na gospodarsku i ekološku učinkovitost poljoprivrednoga gospodarstva, uključujući aspekte konkurentnosti. To može uključivati savjete o razvoju kratkih lanaca opskrbe, ekološkom uzgoju i zdravstvenim aspektima stočarske proizvodnje.
5. Potpora ne obuhvaća izravna plaćanja korisnicima. Potpora se isplaćuje pružatelju savjetodavnih usluga.
6. Tijela odabrana za pružanje savjetodavnih usluga imaju odgovarajuće resurse u smislu kvalificiranog osoblja koje se redovito usavršava te savjetodavno iskustvo i pouzdanost u područjima za koja pružaju savjetovanje.
Savjetodavne usluge mogu pružati skupine proizvođača ili druge organizacije, bez obzira na njihovu veličinu.
Kada se pruža savjetovanje, pružatelj savjetodavnih usluga poštuje obveze tajnosti podataka iz članka 13. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1306/2013.
7. Potpore su dostupne svim prihvatljivim poduzetnicima na dotičnom području na temelju objektivno utvrđenih mjerila.
Ako savjetodavne usluge pružaju skupine proizvođača ili organizacije, članstvo u takvim skupinama ili organizacijama ne smije biti uvjet za pristup usluzi.
Sav doprinos nečlanova u administrativnim troškovima predmetne skupine ili organizacije ograničen je na troškove pružanja te savjetodavne usluge.
8. Iznos potpore ograničava se na 1 500 EUR.
Članak 23.
Potpore za usluge zamjene na poljoprivrednom gospodarstvu
1. Potpore za usluge zamjene na poljoprivrednom gospodarstvu spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete su iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 5. ovog članka i u poglavlju I.
2. Potporom su obuhvaćeni stvarno nastali troškovi zamjene poljoprivrednika, fizičke osobe koja je član poljoprivrednog kućanstva ili poljoprivrednog radnika tijekom njihova izostanka s posla zbog bolesti, uključujući bolest djeteta, godišnjeg odmora, rodiljnog i roditeljskog dopusta, te u slučaju smrti.
3. Ukupno trajanje zamjene ograničeno je na tri mjeseca godišnje po korisniku, osim zamjene u slučaju rodiljnog i roditeljskog dopusta, kada je ograničeno na šest mjeseci.
4. Potpora ne obuhvaća izravna plaćanja korisnicima.
Potpora se isplaćuje pružatelju usluge zamjene na poljoprivrednom gospodarstvu.
Usluge zamjene na poljoprivrednom gospodarstvu mogu pružati skupine proizvođača ili druge organizacije, bez obzira na njihovu veličinu. U tom slučaju članstvo u takvim skupinama ili organizacijama ne smije biti uvjet za pristup uslugama.
5. Intenzitet potpore ograničen je na 100 % stvarno nastalih troškova.
Članak 24.
Potpore za promotivne mjere u korist poljoprivrednih proizvoda
1. Potpore za promotivne mjere u korist poljoprivrednih proizvoda spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 8. ovog članka i u poglavlju I.
2. Potporom su obuhvaćeni troškovi za:
(a)
organizaciju i sudjelovanje na natjecanjima, sajmovima i izložbama;
(b)
publikacije u cilju jačanja svijesti šire javnosti o poljoprivrednim proizvodima.
3. Publikacije iz stavka 2. točke (b) ne odnose se na određenog poduzetnika, trgovačku marku ili podrijetlo.
Međutim, to se ograničenje ne primjenjuje na upućivanje na podrijetlo poljoprivrednih proizvoda obuhvaćenih:
(a)
programima kvalitete iz članka 20. stavka 2. točke (a), pod uvjetom da upućivanje točno odgovara onima koje je zaštitila Unija;
(b)
programima kvalitete iz članka 20. stavka 2. točaka (b) i (c), pod uvjetom da je upućivanje u obavijesti sekundarno.
4. Potporom su obuhvaćeni sljedeći prihvatljivi troškovi organizacije i sudjelovanja na natjecanjima, sajmovima ili izložbama iz stavka 2. točke (a):
(a)
pristojbe za sudjelovanje;
(b)
putni troškovi i troškovi prijevoza životinja;
(c)
troškovi publikacija i web-mjesta na kojima se najavljuje događaj;
(d)
najam izložbenih prostora i štandova te troškovi njihova postavljanja i rastavljanja;
(e)
simbolične nagrade u vrijednosti do 1 000 EUR po nagradi i pobjedniku natjecanja.
5. Potporom su obuhvaćeni sljedeći prihvatljivi troškovi za publikacije u cilju jačanja svijesti šire javnosti o poljoprivrednim proizvodima iz stavka 2. točke (b):
(a)
troškovi publikacija u tiskanim i elektroničkim medijima, web-mjesta i prostora u elektroničkim medijima, na radiju i televiziji u cilju predstavljanja činjeničnih podataka o korisnicima iz određene regije ili koji proizvode određeni poljoprivredni proizvod, pod uvjetom da su podatci neutralni i da svi dotični korisnici imaju jednake mogućnosti biti zastupljeni u publikaciji;
(b)
troškovi širenja znanstvenog znanja i činjeničnih podataka o:
i.
programima kvalitete iz članka 20. stavka 2. otvorenima za poljoprivredne proizvode iz drugih država članica i trećih zemalja;
ii.
generičkim poljoprivrednim proizvodima, njihovim hranjivim koristima te predloženim uporabama.
6. Potpore se dodjeljuju:
(a)
u naravi; ili
(b)
na temelju povrata stvarnih troškova koje je imao korisnik.
Ako se potpora dodjeljuje u naravi, ona ne uključuje izravna plaćanja korisnicima, već se isplaćuje provoditelju promotivnih mjera.
Promotivne mjere mogu provoditi skupine proizvođača ili druge organizacije, bez obzira na njihovu veličinu.
Potpore za simbolične nagrade iz stavka 4. točke (e). isplaćuju se provoditelju promotivnih mjera samo ako je nagrada stvarno dodijeljena i nakon dostave dokaza o dodjeli.
7. Potpore za promotivne mjere dostupne su svim prihvatljivim poduzetnicima u dotičnom području na temelju objektivno utvrđenih mjerila.
Ako promotivne mjere provode skupine i organizacije proizvođača, sudjelovanje ne smije biti uvjetovano članstvom u tim skupinama ili organizacijama i svaki doprinos u smislu administrativnih pristojbi za skupinu ili organizaciju ograničen je na troškove provođenja promotivnih mjera.
8. Intenzitet potpore ograničen je na 100 % prihvatljivih troškova.
Članak 25.
Potpore za nadoknadu štete uzrokovane nepovoljnim klimatskim prilikama koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom
1. Potpore MSP-ovima koji se bave primarnom poljoprivrednom proizvodnjom za nadoknadu štete uzrokovane nepovoljnim klimatskim prilikama koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzimaju se iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 10. ovog članka i u poglavlju I.
2. Potpore koje se dodjeljuju na temelju ovog članka podliježu sljedećim uvjetima:
(a)
nadležno tijelo države članice službeno je priznalo prirodu događaja kao nepovoljne klimatske prilike koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom; i
(b)
postoji izravna uzročna veza između nepovoljnih klimatskih prilika koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom i štete koju je pretrpio poduzetnik.
3. Potpore se isplaćuju izravno dotičnom poduzetniku ili skupini ili organizaciji proizvođača čiji je on član.
Ako se potpore isplaćuju skupini ili organizaciji proizvođača, iznos potpore nije veći od iznosa potpore za koju taj poduzetnik ispunjava uvjete.
4. Programi potpora uspostavljaju se u roku od tri godine od datuma pojave nepovoljnih klimatskih prilika koja se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom.
Potpore se isplaćuju u roku od četiri godine od tog datuma.
5. Prihvatljivi troškovi su šteta nastala kao izravna posljedica nepovoljnih klimatskih prilika koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom, prema procjeni javnog tijela, neovisnog stručnjaka kojeg priznaje davatelj potpore ili osiguravajućeg društva.
Ta šteta uključuje sljedeće:
(a)
izgubljeni prihod zbog potpunog ili djelomičnog uništenja poljoprivredne proizvodnje i sredstava za proizvodnju iz stavka 6.;
(b)
materijalnu štetu iz stavka 7.
6. Izgubljeni prihod izračunava se oduzimanjem:
(a)
umnoška količine poljoprivrednih proizvoda proizvedene u godini nepovoljnih klimatskih prilika koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom, ili u svakoj sljedećoj godini na koju je utjecalo potpuno ili djelomično uništenje sredstava za proizvodnju, i prosječne prodajne cijene postignute u toj godini;
od
(b)
umnoška prosječne godišnje količine poljoprivrednih proizvoda proizvedene u trogodišnjem razdoblju koje prethodi nepovoljnim klimatskim prilikama koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom ili trogodišnjeg prosjeka utemeljenog na petogodišnjem razdoblju koje prethodi nepovoljnim klimatskim prilikama koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom, isključujući najveću i najmanju vrijednost, i prosječne postignute prodajne cijene.
Umanjenje se može izračunati ili na razini godišnje proizvodnje poljoprivrednog gospodarstva ili na razini uroda ili broja grla.
Taj se iznos može uvećati za troškove koji su korisniku nastali zbog nepovoljnih klimatskih prilika koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom.
Od tog se iznosa oduzimaju svi troškovi koji nisu nastali zbog nepovoljnih klimatskih prilika koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom.
Za izračun poljoprivredne proizvodnje korisnika mogu se koristiti indeksi ako metoda izračuna koja se upotrebljava dozvoljava određivanje stvarnog gubitka korisnika u određenoj godini.
7. Materijalna šteta na imovini, kao što su poljoprivredne zgrade, oprema i strojevi, zalihe i sredstva za proizvodnju, uzrokovana nepovoljnim klimatskim prilikama koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom izračunava se na temelju troškova popravka ili ekonomske vrijednosti pogođene imovine prije nepovoljnih klimatskih prilika koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom.
Ne premašuje troškove popravka ili iznos smanjenja poštene tržišne vrijednosti uzrokovane nepogodom, odnosno razliku između vrijednosti imovine neposredno prije i neposredno nakon pojave nepovoljnih klimatskih prilika koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom.
Ako se smanjenje korisnikova prihoda iz stavka 6. izračunava na temelju uroda ili grla stoke, u obzir se uzima samo materijalna šteta povezana s tim urodom ili stokom.
8. Izračun štete nastale kao posljedica nepovoljnih klimatskih prilika koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom vrši se na razini pojedinačnog korisnika
9. Potpora koja se dodjeljuje na temelju ovog članka umanjuje se za 50 %, osim ako se dodjeljuje korisnicima koji su sklopili osiguranje koje pokriva barem 50 % njihove prosječne godišnje proizvodnje ili prihoda iz proizvodnje i statistički najučestalije klimatske rizike u predmetnoj državi članici ili regiji za koje se pruža pokriće osiguranjem.
10. Potpore i druga plaćanja primljena kao nadoknada gubitaka, uključujući plaćanja na temelju drugih nacionalnih mjera ili mjera Unije ili na temelju polica osiguranja za štetu za koju se prima potpora, ograničene su na 80 % prihvatljivih troškova.
Intenzitet potpore može se povećati na 90 % u područjima s prirodnim ograničenjima.
Članak 26.
Potpore za troškove sprečavanja i iskorjenjivanja bolesti životinja i nametnika bilja i potpore za uklanjanje štete nastale zbog bolesti životinja i nametnika bilja
1. Potpore MSP-ovima koji se bave primarnom poljoprivrednom proizvodnjom za troškove sprječavanja, kontrole i iskorjenjivanja bolesti životinja ili nametnika bilja i potpore tim poduzetnicima za nadoknadu gubitaka nastalih zbog bolesti životinja ili nametnika bilja spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete su iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 13. ovog članka i u poglavlju I.
2. Potpore se isplaćuju samo:
(a)
u vezi s bolestima životinja ili nametnicima bilja za koje postoje odredbe Unije ili nacionalne odredbe, bilo da su utvrđene zakonom, uredbom ili upravnima propisima; i
(b)
kao dio:
i.
javnog programa na razini Unije, nacionalnoj ili regionalnoj razini za sprečavanje, kontrolu ili iskorjenjivanje predmetne bolesti životinja ili nametnika bilja; ili
ii.
hitne mjere koje je uvelo nadležno tijelo; ili
iii.
mjera iskorjenjivanja ili suzbijanja nametnika bilja provedenih u skladu s Direktivom Vijeća 2000/29/EZ.
Program i mjere iz točke (b) sadržavaju opis predmetnih mjera sprječavanja, nadzora ili iskorjenjivanja.
3. Potpore se ne odnose na mjere u vezi s kojima se zakonodavstvom Unije predviđa da troškove takvih mjera snosi korisnik, osim ako je trošak takvih mjera u potpunosti namiren obveznim pristojbama koje plaćaju korisnici.
4. U pogledu bolesti životinja, potpora se dodjeljuje samo za bolesti životinja iz popisa bolesti životinja koji je utvrdila Svjetska organizacija za zdravlje životinja ili za bolesti životinja i zoonoze navedene u prilozima I. i II. Uredbi (EU) br. 652/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (41).
5. Potpore se isplaćuju izravno dotičnom poduzetniku ili skupini ili organizaciji proizvođača čiji je on član.
Ako se potpore plaćaju skupini ili organizaciji proizvođača, iznos potpore nije veći od potpore za koju taj poduzetnik ispunjava uvjete.
6. Programi potpora uvode se u roku od tri godine od datuma nastanka troška ili gubitka uzrokovanog bolešću životinja ili nametnicima bilja.
Potpore se isplaćuju u roku od četiri godine od tog datuma.
7. U slučaju mjera sprječavanja, potpore obuhvaćaju sljedeće prihvatljive troškove:
(a)
zdravstvene preglede;
(b)
analize, uključujući dijagnostiku in vitro;
(c)
testiranja i druge mjere probira, uključujući testiranja na TSE i BSE;
(d)
kupnju, skladištenje, primjenu i distribuciju cjepiva, lijekova, materijala za liječenje životinja i sredstava za zaštitu bilja;
(e)
preventivno klanje ili usmrćivanje životinja ili uništavanje životinjskih proizvoda i bilja te čišćenje i dezinficiranje gospodarstva i opreme.
8. U slučaju mjera nadzora i iskorjenjivanja, potpore obuhvaćaju sljedeće prihvatljive troškove:
(a)
testiranja i druge mjere probira u slučaju bolesti životinja, uključujući testiranja na TSE i BSE;
(b)
kupnju, skladištenje, primjenu i distribuciju cjepiva, lijekova, materijala za liječenje životinja i sredstava za zaštitu bilja;
(c)
klanje ili usmrćivanje i uništenje životinja te uništenje proizvoda koji su s njima povezani ili uništavanje biljaka, uključujući onih uginulih ili uništenih zbog cijepljenja ili ostalih mjera koje su naredila nadležna tijela te čišćenje i dezinficiranje gospodarstva i opreme.
9. U slučaju potpore za uklanjanje štete nastale zbog bolesti životinja ili nametnika bilja naknada se obračunava samo u odnosu na:
(a)
tržišnu vrijednost zaklanih, usmrćenih ili uginulih životinja ili proizvoda koji su s njima povezani ili uništenih biljaka;
i.
kao posljedica bolesti životinje ili nametnika bilja;
ii.
kao dio javnog programa ili mjere iz stavka 2. točke (b).
Ta tržišna vrijednost određuje se na temelju vrijednosti životinja, proizvoda i bilja neposredno prije nego što se pojavila ili je potvrđena sumnja na bolest životinja ili pojavu nametnika bilja.
(b)
gubitak prihoda zbog obveza karantene, teškoća koje se odnose na obnavljanje životinjskog blaga ili ponovnu sadnju bilja te obveznog plodoreda uvedenog u okviru javnog programa ili mjere iz stavka 2. točke (b).
Od tog se iznosa oduzimaju svi troškovi koji nisu izravno nastali zbog bolesti životinja ili nametnika bilja i koje bi korisnik i inače imao.
10. Potpore za uklanjanje štete nastale zbog bolesti životinja ili nametnika bilja ograničene su na troškove i štetu nastale zbog bolesti životinja i nametnika bilja za koje je nadležno tijelo
(a)
službeno priznalo izbijanje, u slučaju bolesti životinja; ili
(b)
službeno priznalo njihovu prisutnost, u slučaju nametnika bilja.
11. Potpore povezane s prihvatljivim troškovima iz stavaka 7. i 8. dodjeljuju se u naravi te se isplaćuju pružatelju mjera sprječavanja i iskorjenjivanja.
Odstupajući od prvog podstavka ovog stavka, potpore povezane s prihvatljivim troškovima navedenima u sljedećim stavcima mogu se dodijeliti izravno korisniku na temelju povrata stvarno nastalih troškova korisnika:
(a)
stavak 7. točka (d) i stavak 8. točka (b) u slučaju bolesti životinja i nametnika bilja; i
(b)
stavak 7. točka (e) i stavak 8. točka (c) u slučaju nametnika bilja za čišćenje i dezinficiranje gospodarstva i opreme.
12. Pojedinačne potpore ne dodjeljuju se ako se utvrdi da je bolest životinja ili pojava nametnika bilja izazvana namjerno ili nemarom korisnika.
13. Primljene potpore i sva druga plaćanja koja je primio korisnik, uključujući plaćanja na temelju drugih nacionalnih mjera ili mjera Unije ili na temelju polica osiguranja za iste prihvatljive troškove iz stavaka 7., 8. i 9. ograničeni su na 100 % prihvatljivih troškova.
Članak 27.
Potpore sektoru stočarstva i potpore za uginulu stoku
1. Sljedeće potpore za stočare spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete su iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 3. ovog članka i u poglavlju I.
(a)
potpora u visini do 100 % administrativnih troškova uvođenja i vođenja matičnih knjiga;
(b)
potpora u visini do 70 % troškova ispitivanja koja provode treće strane ili koja se provode u njihovo ime, radi utvrđivanja genetičke kakvoće ili prinosa stoke, uz iznimku provjera koje provodi vlasnik stoke kao i rutinskih provjera kakvoće mlijeka;
(c)
potpora u visini do 100 % troškova uklanjanja uginule stoke i 75 % troškova uništenja takve uginule stoke, ili potpora u visini jednakog intenziteta potpore za troškove premija koje su poljoprivrednici platili za osiguranje za pokrivanje troškova uklanjanja i uništenja uginule stoke;
(d)
potpora u visini do 100 % troškova uklanjanja i uništenja uginule stoke ako se potpora financira naknadama ili obveznim doprinosima namijenjenima za financiranje uništenja uginule stoke, pod uvjetom da su takve naknade ili doprinosi ograničeni na sektor mesa i za njega su izravno uvedeni;
(e)
potpora u visini od 100 % troškova uklanjanja i uništenja uginule stoke ako je na dotičnoj uginuloj stoci obvezno provesti ispitivanja na TSE ili u slučaju izbijanja bolesti životinja iz članka 26. stavka 4.
2. Uvjet za potpore iz stavka 1. točaka (c), (d) i (e) je dosljedan program nadzora kojim se osigurava sigurno zbrinjavanje sve uginule stoke u državi članici.
Potpora za troškove premija koje plaćaju poljoprivrednici za osiguranje za pokrivanje troškova uklanjanja i uništenja uginule stoke iz stavka 1. točke (c) ovog članka u skladu je s uvjetima utvrđenima u članku 28. stavku 2.
3. Potpora se dodjeljuje u naravi i ne uključuje izravna plaćanja korisnicima.
Da bi se olakšalo upravljanje potporama iz stavka 1. točaka (c), (d) i (e), potpora se može isplatiti gospodarskim subjektima ili tijelima:
(a)
koji djeluju nizvodno od poduzetnika u sektoru stočarstva; i
(b)
pružaju usluge povezane s uklanjanjem i uništenjem uginule stoke.
Članak 28.
Potpore za plaćanje premija osiguranja
1. Potpore koje se dodjeljuju MSP-ovima koji se bave primarnom poljoprivrednom proizvodnjom za plaćanje premija osiguranja spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 6. ovog članka i u poglavlju I.
2. Potpora:
(a)
ne predstavlja prepreku funkcioniranju unutarnjeg tržišta usluga osiguranja;
(b)
nije ograničena na osiguranje koje pruža jedno osiguravajuće društvo ili skupina društava;
(c)
se ne smije uvjetovati time da ugovor o osiguranju mora biti sklopljen s osiguravajućim društvom s poslovnim nastanom u predmetnoj državi članici.
3. Osiguranjem se namjerava pokriti gubitke uzrokovane sljedećim:
(a)
elementarnim nepogodama;
(b)
nepovoljnim klimatskim prilikama koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom i drugim nepovoljnim klimatskim prilikama;
(c)
bolestima životinja ili najezdama nametnika bilja.
(d)
zaštićenim životinjama.
4. Osiguranjem se:
(a)
nadoknađuje samo trošak nadoknade gubitaka iz stavka 3.;
(b)
ne zahtijeva niti određuje vrsta ili količina buduće poljoprivredne proizvodnje.
5. Države članice primjenom odgovarajućih gornjih granica mogu ograničiti iznos premije osiguranja koji je prihvatljiv za potporu.
6. Intenzitet potpore ograničen je na 65 % troškova premije osiguranja.
ODJELJAK 2.
Potpore za ulaganja u očuvanje kulturne i prirodne baštine smještene na poljoprivrednim gospodarstvima
Članak 29.
Potpore za ulaganja u očuvanje kulturne i prirodne baštine smještene na poljoprivrednim gospodarstvima
1. Potpore za ulaganja u očuvanje kulturne i prirodne baštine smještene na poljoprivrednom gospodarstvu spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 6. ovog članka i poglavlja I.
2. Ulaganje je u skladu sa zakonodavstvom Unije i s nacionalnim pravom dotične države članice.
3. Potpore se dodjeljuju za kulturnu i prirodnu baštinu u obliku prirodnih pejzaža i zgrada koje su nadležna javna tijela dotične države članice službeno priznala kao kulturnu ili prirodnu baštinu.
4. Potporom su obuhvaćeni sljedeći prihvatljivi troškovi namijenjeni za očuvanje kulturne i prirodne baštine:
(a)
troškovi ulaganja u materijalnu imovinu;
(b)
kapitalni radovi.
5. Intenzitet potpore ograničen je na 100 % prihvatljivih troškova.
6. Potpore za kapitalne radove ograničene su na 10 000 EUR godišnje.
ODJELJAK 3.
Potpore za uklanjanje štete nastale zbog elementarnih nepogoda u sektoru poljoprivrede
Članak 30.
Potpore za uklanjanje štete nastale zbog elementarnih nepogoda u sektoru poljoprivrede
1. Potpore za uklanjanje štete nastale zbog elementarnih nepogoda spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 2. točke (b) Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 8. ovog članka i u poglavlju I.
2. Potpore koje se dodjeljuju na temelju ovog članka podliježu sljedećim uvjetima:
(a)
nadležno tijelo države članice službeno je priznalo prirodu događaja kao elementarnu nepogodu; i
(b)
postoji izravna uzročna veza između elementarne nepogode i štete koju je pretrpio poduzetnik.
3. Potpore se isplaćuju izravno dotičnom poduzetniku ili skupini ili organizaciji proizvođača čiji je on član.
Ako se potpore plaćaju skupini ili organizaciji proizvođača, iznos potpore nije veći od potpore za koju taj poduzetnik ispunjava uvjete.
4. Programi potpora povezani s određenim elementarnim nepogodama uspostavljaju se u roku od tri godine od datuma nastupanja elementarne nepogode.
Potpore se isplaćuju u roku od četiri godine od tog datuma.
5. Prihvatljivi troškovi su štete nastale kao izravna posljedica elementarne nepogode, prema procjeni javnog tijela, neovisnog stručnjaka kojeg priznaje davatelj potpore ili osiguravajućeg društva.
Ta šteta može uključivati sljedeće:
(a)
materijalnu štetu na imovini kao što su zgrade, oprema, strojevi, zalihe i sredstva za proizvodnju;
(b)
izgubljeni prihod zbog potpunog ili djelomičnog uništenja poljoprivredne proizvodnje i sredstava poljoprivredne proizvodnje.
Šteta se izračunava na razini pojedinačnog korisnika.
6. Izračun materijalne štete temelji se na troškovima popravka ili ekonomskoj vrijednosti pogođene imovine prije nepogode. Ne premašuje troškove popravka ili iznos smanjenja poštene tržišne vrijednosti uzrokovane nepogodom, odnosno razliku između vrijednosti imovine neposredno prije i neposredno nakon nepogode.
7. Izgubljeni prihod izračunava se oduzimanjem:
(a)
umnoška količine poljoprivrednih proizvoda proizvedene u godini elementarne nepogode, ili u svakoj sljedećoj godini na koju je utjecalo potpuno ili djelomično uništenje sredstava za proizvodnju, i prosječne prodajne cijene postignute u toj godini,
od
(b)
umnoška prosječne godišnje količine poljoprivrednih proizvoda proizvedene u trogodišnjem razdoblju koje prethodi elementarnoj nepogodi ili trogodišnjeg prosjeka utemeljenog na petogodišnjem razdoblju koje prethodi elementarnoj nepogodi, isključujući najveću i najmanju vrijednost, i prosječne postignute prodajne cijene.
Taj se iznos može uvećati za troškove koji su korisniku nastali zbog nepovoljnih klimatskih prilika koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom.
Od tog se iznosa oduzimaju svi troškovi koji nisu nastali zbog elementarne nepogode.
Za izračun godišnje poljoprivredne proizvodnje korisnika mogu se koristiti indeksi ako metoda izračuna koja se upotrebljava dozvoljava određivanje stvarnog gubitka korisnika u određenoj godini.
8. Potpore i ostala plaćanja primljena radi nadoknade štete, uključujući plaćanja na temelju polica osiguranja, ograničeni su na 100 % prihvatljivih troškova.
ODJELJAK 4.
Potpore za istraživanje i razvoj u sektorima poljoprivrede i šumarstva
Članak 31.
Potpore za istraživanje i razvoj u sektorima poljoprivrede i šumarstva
1. Potpore za istraživanje i razvoj u sektorima poljoprivrede i šumarstva spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 7. ovog članka i u poglavlju I.
2. Projekt kojem se dodjeljuje potpora u interesu je svih poduzetnika koji djeluju u određenom sektoru ili podsektoru poljoprivrede ili šumarstva.
3. Prije datuma početka projekta kojem je dodijeljena potpora na internetu se objavljuju sljedeći podaci:
(a)
da će se projekt kojem je dodijeljena potpora provesti;
(b)
ciljevi projekta kojem je dodijeljena potpora;
(c)
približni datum objavljivanja rezultata očekivanih od projekta kojem je dodijeljena potpora;
(d)
mjesto objavljivanja rezultata očekivanih od projekta kojem je dodijeljena potpora na internetu;
(e)
napomena da su rezultati projekta kojem je dodijeljena potpora besplatno dostupni svim poduzetnicima koji djeluju u određenom sektoru ili podsektoru poljoprivrede ili šumarstva.
4. Rezultati projekta kojem je dodijeljena potpora dostupni su na internetu od datuma završetka projekta kojem je dodijeljena potpora ili od datuma na koji se informacije o tim rezultatima dadu članovima određene organizacije, ovisno o tome što nastupi prije. Rezultati ostaju dostupni na internetu tijekom razdoblja od najmanje 5 godina počevši od datuma završetka projekta kojem je dodijeljena potpora.
5. Potpora se dodjeljuje izravno ustanovi za istraživanje i širenje znanja.
Potpora ne uključuje plaćanja poduzetnicima u poljoprivrednom sektoru na temelju cijene poljoprivrednih proizvoda.
6. Prihvatljivi troškovi su sljedeći:
(a)
troškovi osoblja koji se odnose na istraživače, tehničare i ostalo pomoćno osoblje zaposleno na projektu;
(b)
troškovi instrumenata i opreme, u mjeri i za razdoblje u kojem se upotrebljavaju za projekt. Ako se ti instrumenti i oprema ne upotrebljavaju za projekt tijekom njihova čitavog vijeka trajanja, prihvatljivim troškovima smatraju se, izračunani na temelju općeprihvaćenih računovodstvenih načela, samo troškovi amortizacije nastali u razdoblju trajanja projekta;
(c)
troškovi zgrada i zemljišta, u mjeri i za razdoblje u kojem se upotrebljavaju za projekt. Za zgrade se prihvatljivim troškovima prihvatljivim troškovima, izračunanima na temelju općeprihvaćenih računovodstvenih načela, prihvatljivim troškovima smatraju samo troškovi amortizacije nastali u razdoblju trajanja projekta. Za zemljište, prihvatljivi troškovi su troškovi ustupanja na komercijalnoj osnovi i stvarno nastali kapitalni troškovi.
(d)
troškovi istraživanja koje se provodi na temelju ugovora, troškovi znanja i patenata koji se pribavljaju ili licencijom ustupaju od drugih strana po tržišnim uvjetima te troškovi savjetodavnih i istovjetnih usluga koje se upotrebljavaju isključivo za projekt;
(e)
dodatni režijski troškovi i ostali izdaci za poslovanje, uključujući troškove materijala, potrošne robe i sličnih proizvoda, nastali izravno kao rezultat projekta.
7. Intenzitet potpore ograničen je na 100 % prihvatljivih troškova.
ODJELJAK 5.
Potpore u korist šumarstva
Članak 32.
Potpore za pošumljavanje i stvaranje šumskih područja
1. Potpore za pošumljavanje i stvaranje šumskih područja koje se dodjeljuju javnim i privatnim posjednicima zemljišta i njihovim udruženjima spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 16. ovog članka i u poglavlju I.
2. Potpore:
(a)
se dodjeljuju u okviru programa ruralnog razvoja u skladu s Uredbom (EU) br. 1305/2013 te delegiranim i provedbenim aktima koje je Komisija donijela na temelju te Uredbe:
i.
kao potpore koje sufinancira EPFRR; ili
ii.
kao dodatno nacionalno financiranje uz potpore iz točke i.;
i
(b)
istovjetne su temeljnoj mjeri ruralnog razvoja predviđenoj programom ruralnog razvoja iz točke (a).
3. Pravnom osnovom za potpore utvrđuje se da se potpore ne primjenjuju prije nego što Komisija odobri relevantni program ruralnog razvoja.
4. U slučaju pošumljavanja zemljišta u državnom vlasništvu potpora se dodjeljuje samo ako je tijelo koje upravlja zemljištem privatno tijelo ili općina.
5. Ograničenja vlasništva nad šumama iz stavka 4. ne primjenjuju se na tropske ili suptropske šume i na pošumljena područja državnih područja Azora, Madeire, Kanarskih otoka, manjih egejskih otoka i francuskih prekomorskih departmana.
6. Potpore se dodjeljuju za pošumljavanje i stvaranje šumskih područja na poljoprivrednom i nepoljoprivrednom zemljištu.
7. Potpore za pošumljavanje i stvaranje šumskih područja obuhvaćaju troškove uspostave i godišnju premiju po hektaru.
Potpore za pošumljavanje i stvaranje šumskih područja mogu obuhvaćati ulagačke aktivnosti.
Potpore za pošumljavanje zemljišta u vlasništvu javnih tijela ili za brzorastuće drveće obuhvaćaju samo troškove uspostave.
8. Potporom za pošumljavanje i stvaranje šumskih područja povezanom s ulagačkim aktivnostima obuhvaćeni su sljedeći prihvatljivi troškovi:
(a)
izgradnja, stjecanje, uključujući leasing, ili poboljšanje nepokretne imovine, pri čemu je zemljište prihvatljivo samo u iznosu do 10 % ukupnih prihvatljivih troškova predmetne radnje;
(b)
nabava ili leasing strojeva i opreme do tržišne vrijednosti imovine;
(c)
opći troškovi povezani s izdacima iz točaka (a) i (b) kao što su honorari arhitekata, inženjera i savjetnika, troškovi koji se odnose na savjete o ekološkoj i gospodarskoj održivosti, uključujući studije izvedivosti; studije izvedivosti i dalje su prihvatljivi izdaci čak i ako, na temelju njihovih rezultata, nema izdataka iz točaka (a) i (b);
(d)
stjecanje ili razvoj računalnih programa te stjecanje patenata, licencija, autorskih prava i žigova;
(e)
troškovi uspostave planova upravljanja šumama ili istovrijednog instrumenta.
Obrtni kapital ne smatra se prihvatljivim troškom.
9. Ulagačke aktivnosti u skladu su sa zakonodavstvom Unije i s nacionalnim pravom dotičnih država članica o zaštiti okoliša. Potpora za ulagačke aktivnosti za koje je potrebna procjena utjecaja na okoliš u skladu s Direktivom 2011/92/EU podliježe uvjetu da je takva procjena izvršena i da je odobrenje za provedbu predmetnog projekta ulaganja dano prije datuma dodjele pojedinačne potpore.
10. Sljedeći troškovi uspostave mogu biti prihvatljivi:
(a)
troškovi sadnog i reprodukcijskog materijala;
(b)
troškovi sadnje i troškovi izravno povezani sa sadnjom;
(c)
troškovi ostalih povezanih aktivnosti, uključujući skladištenje i tretiranje sadnica potrebnim preventivnim i zaštitnim materijalima;
(d)
troškovi ponovne sadnje potrebne tijekom prve godine pošumljavanja.
11. Godišnja premija po hektaru obuhvaća troškove za izgubljen prihod od poljoprivrede te za održavanje, uključujući rano i kasno čišćenje, i isplaćuje se za razdoblje od najviše dvanaest godina od dana dodjele potpore.
12. Potpore se ne dodjeljuju za sadnju sljedećih stabala:
(a)
stabla za nasade kratkih ophodnji;
(b)
božićnih drvaca; ili
(c)
brzorastućeg drveća za proizvodnju energije.
13. Zasađene vrste prilagođavaju se okolišnim i klimatskim uvjetima područja te ispunjavaju minimalne zahtjeve zaštite okoliša.
14. U područjima u kojima je pošumljavanje teško zbog izrazito nepovoljnih pedoklimatskih uvjeta, može se osigurati potpora za sadnju drugih zimzelenih drvnih vrsta poput šiblja ili grmolikog bilja primjerenog lokalnim uvjetima.
15. Za korisnike preko određene veličine, koju određuju države članice u programima ruralnog razvoja, uvjet za potporu je predočenje relevantnih podataka iz plana upravljanja šumama ili jednakovrijednog instrumenta u skladu s održivim upravljanjem šumama kako je utvrđeno na Drugoj ministarskoj konferenciji o zaštiti šuma u Europi 1993.
16. Intenzitet potpore ograničen je na 100 % prihvatljivih troškova.
Članak 33.
Potpore za poljoprivredno-šumarske sustave
1. Potpore za poljoprivredno-šumarske sustave koje se dodjeljuju privatnim posjednicima zemljišta, općinama i njihovim udruženjima spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 11. ovog članka i u poglavlju I.
2. Potpore:
(a)
se dodjeljuju u okviru programa ruralnog razvoja u skladu s Uredbom (EU) br. 1305/2013 te delegiranim i provedbenim aktima koje je Komisija donijela na temelju te Uredbe:
i.
kao potpore koje sufinancira EPFRR; ili
ii.
kao dodatno nacionalno financiranje uz potpore iz točke i.;
i
(b)
istovjetne su temeljnoj mjeri ruralnog razvoja predviđenoj programom ruralnog razvoja iz točke (a).
3. Pravnom osnovom za potpore utvrđuje se da se potpore ne primjenjuju prije nego što Komisija odobri relevantni program ruralnog razvoja.
4. Potpore za poljoprivredno-šumarske sustave obuhvaćaju troškove uspostave i godišnju premiju po hektaru.
Potpore za poljoprivredno-šumarske sustave mogu obuhvatiti ulagačke aktivnosti.
5. Potporom za poljoprivredno-šumarske sustave povezanom s ulagačkim aktivnostima obuhvaćeni su sljedeći prihvatljivi troškovi:
(a)
izgradnja, stjecanje, uključujući leasing, ili poboljšanje nepokretne imovine, pri čemu je zemljište prihvatljivo samo u iznosu do 10 % ukupnih prihvatljivih troškova predmetne radnje;
(b)
nabava ili leasing strojeva i opreme do tržišne vrijednosti imovine;
(c)
opći troškovi povezani s izdacima iz točaka (a) i (b) kao što su honorari arhitekata, inženjera i savjetnika, troškovi koji se odnose na savjete o ekološkoj i gospodarskoj održivosti, uključujući studije izvedivosti; studije izvedivosti i dalje su prihvatljivi izdaci čak i ako, na temelju njihovih rezultata, nema izdataka iz točaka (a) i (b);
(d)
stjecanje ili razvoj računalnih programa te stjecanje patenata, licencija, autorskih prava i žigova;
(e)
troškovi uspostave planova upravljanja šumama ili istovrijednog instrumenta.
Obrtni kapital ne smatra se prihvatljivim troškom.
6. Ulagačke aktivnosti u skladu su sa zakonodavstvom Unije i s nacionalnim pravom dotičnih država članica o zaštiti okoliša. Potpora za ulagačke aktivnosti za koje je potrebna procjena utjecaja na okoliš u skladu s Direktivom 2011/92/EU podliježe uvjetu da je takva procjena izvršena i da je odobrenje za provedbu predmetnog projekta ulaganja dano prije datuma dodjele pojedinačne potpore.
7. Sljedeći troškovi uspostave mogu biti prihvatljivi:
(a)
troškovi uspostave poljoprivredno-šumarskih sustava sadnjom stabala, uključujući troškove sadnog materijala, sadnje, skladištenja i tretiranja sadnica potrebnim preventivnim i zaštitnim materijalima;
(b)
troškovi uspostave poljoprivredno-šumarskih sustava prenamjenom postojećih šuma i ostalih šumskih površina, uključujući troškove sječe stabala, prorjeđivanja i obrezivanja te zaštite od pašnih životinja;
(c)
ostali troškovi izravno povezani sa stvaranjem poljoprivredno-šumarskog sustava kao što su troškovi studija izvedivosti, plana uspostave, ispitivanja tla, pripreme i zaštite tla;
(d)
troškovi silvo-pastoralnog uzgoja odnosno sustava ispaše te zalijevanja i zaštitnih objekata;
(e)
troškovi potrebnog tretiranja povezanog s uspostavom poljoprivredno-šumarskog sustava, uključujući zalijevanje i obrezivanje;
(f)
troškovi ponovne sadnje tijekom prve godine nakon uspostave poljoprivredno-šumarskog sustava.
8. Godišnja premija po hektaru obuhvaća troškove održavanja poljoprivredno-šumarskog sustava i isplaćuje se za razdoblje od najviše pet godina od dana dodjele potpore.
Prihvatljivi troškovi održavanja mogu se odnositi na uspostavljene pojaseve stabala, plijevljenje, obrezivanje, prorjeđivanje te zaštitne mjere i ulaganja kao što su ograde i pojedinačna zaštitna crijeva.
9. Države članice određuju maksimalni broj stabala za sadnju po hektaru uzimajući u obzir sljedeće:
(a)
lokalne pedoklimatske i okolišne uvjete;
(b)
šumske vrste; i
(c)
potrebu da se osigura održivo korištenje zemljišta za poljoprivredu.
10. Za korisnike preko određene veličine, koju određuju države članice, uvjet za potporu je predočenje relevantnih podataka iz plana upravljanja šumama ili jednakovrijednog instrumenta u skladu s održivim upravljanjem šumama kako je utvrđeno na Drugoj ministarskoj konferenciji o zaštiti šuma u Europi 1993.
11. Maksimalni intenzitet potpora ograničava se na:
(a)
80 % prihvatljivih troškova za ulagačke aktivnosti i troškove uspostave iz stavaka 5. i 7.; i
(b)
100 % godišnje premije iz stavka 8.
Članak 34.
Potpore za sprečavanje i uklanjanje štete na šumama uzrokovane šumskim požarima, elementarnim nepogodama, nepovoljnim klimatskim prilikama koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom, drugim nepovoljnim klimatskim prilikama, nametnicima bilja i katastrofalnim događajima
1. Potpore za sprečavanje i uklanjanje štete na šumama uzrokovane šumskim požarima, elementarnim nepogodama, nepovoljnim klimatskim prilikama koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom, drugim nepovoljnim klimatskim prilikama, nametnicima bilja i katastrofalnim događajima u skladu s člankom 24. Uredbe (EU) br. 1305/2013 dodijeljene privatnim i javnim posjednicima šuma i ostalim privatnim pravnim i javnim tijelima i njihovim udruženjima spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 2. točke (b) ili, ako je to slučaj, članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 12. ovog članka i u poglavlju I.
2. Potpore:
(a)
se dodjeljuju u okviru programa ruralnog razvoja u skladu s Uredbom (EU) br. 1305/2013 te delegiranim i provedbenim aktima koje je Komisija donijela na temelju te Uredbe:
i.
kao potpore koje sufinancira EPFRR; ili
ii.
kao dodatno nacionalno financiranje uz potpore iz točke i.;
i
(b)
istovjetne su temeljnoj mjeri ruralnog razvoja predviđenoj programom ruralnog razvoja iz točke (a).
3. Pravnom osnovom za potpore utvrđuje se da se potpore ne primjenjuju prije nego što Komisija odobri relevantni program ruralnog razvoja.
4. Samo su šumska područja klasificirana kao područja srednjeg do visokog rizika od šumskog požara u skladu s planom zaštite šuma koji utvrđuje dotična država članica prihvatljiva su za potporu za sprečavanje požara.
5. Potporom su obuhvaćeni sljedeći prihvatljivi troškovi:
(a)
uspostava zaštitne infrastrukture;
(b)
lokalne aktivnosti manjih razmjera koje se poduzimaju radi sprečavanja požara ili drugih prirodnih opasnosti, uključujući korištenje pašnih životinja;
(c)
uspostavljanje i poboljšanje kapaciteta za praćenje šumskih požara, nametnika i bolesti te komunikacijska oprema;
(d)
obnavljanje šumskog potencijala oštećenog požarima, elementarnim nepogodama, nepovoljnim klimatskim prilikama koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom, drugim nepovoljnim klimatskim prilikama, nametnicima bilja, katastrofalnim događajima i događajima povezanima s klimatskim promjenama.
6. Potpora može obuhvaćati troškove održavanja u slučaju izbijanja požara.
7. Potpora se ne dodjeljuje za aktivnosti vezane uz poljoprivredu na područjima koja su obuhvaćena agro-okolišnim obvezama.
8. U slučaju obnove šumskog potencijala iz stavka 5. točke (d) potpore podliježu službenom priznanju nadležnih tijela dotične države članice:
(a)
da je nastupio požar, elementarna nepogoda, nepovoljne klimatske prilike koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom, druge nepovoljne klimatske prilike, nametnici bilja, katastrofalni događaji ili događaji povezani s klimatskim promjenama. i
(b)
da je događaj iz točke (a) ovog stavka, uključujući mjere donesene u skladu s Direktivom 2000/29/EZ za iskorjenjivanje ili ograničavanje nametnika bilja, uzrokovao uništenje najmanje 20 % relevantnog šumskog potencijala.
9. U slučaju potpore za sprečavanje štete na šumama zbog nametnika bilja, rizik od pojave nametnika bilja potkrepljuje se znanstvenim dokazima i potvrđuje od strane javne znanstvene organizacije.
Popis vrsta štetnih organizama koji mogu prouzročiti napad nametnika navodi se u programu ruralnog razvoja dotične države članice.
10. Aktivnosti ili projekti kojima se dodjeljuje potpora u skladu su s planom zaštite šuma koji utvrđuje država članica.
Za korisnike koji premašuju određenu veličinu, koju trebaju odrediti države članice, uvjet za potporu je predočenje relevantnih podataka iz plana upravljanja šumama ili jednakovrijednog instrumenta u skladu s održivim upravljanjem šumama kako je utvrđeno na Drugoj ministarskoj konferenciji o zaštiti šuma u Europi iz 1993. u kojoj se navode preventivni ciljevi.
Troškovi osim onih navedenih u stavku 5. vezani uz specifičnosti sektora šumarstva mogu se smatrati prihvatljivim troškovima.
11. Potpora se ne dodjeljuje za gubitak prihoda zbog požara, elementarnih nepogoda, nepovoljnih klimatskih prilika koje se mogu izjednačiti s elementarnom nepogodom, drugih nepovoljnih klimatskih prilika, nametnika bilja i katastrofalnih događaja.
12. Intenzitet potpore ograničen je na 100 % prihvatljivih troškova.
Potpore dodijeljena za prihvatljive troškove iz stavka 5. točke (d) i druga plaćanja koja je primio korisnik, uključujući plaćanja na temelju drugih nacionalnih mjera ili mjera Unije ili na temelju polica osiguranja za iste prihvatljive troškove, ograničene su na 100 % prihvatljivih troškova.
Članak 35.
Potpore za ulaganja za poboljšanje otpornosti i ekološke vrijednosti šumskih ekosustava
1. Potpora za ulaganja za poboljšanje otpornosti i ekološke vrijednosti šumskih ekosustava koja se dodjeljuje fizičkim osobama, privatnim i javnim posjednicima šuma, privatnim pravnim i javnim tijelima i njihovim udruženjima spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 8. ovog članka i u poglavlju I.
2. Potpore:
(a)
se dodjeljuju u okviru programa ruralnog razvoja u skladu s Uredbom (EU) br. 1305/2013 te delegiranim i provedbenim aktima koje je Komisija donijela na temelju te Uredbe:
i.
kao potpore koje sufinancira EPFRR; ili
ii.
kao dodatno nacionalno financiranje uz potpore iz točke i.;
i
(b)
istovjetne su temeljnoj mjeri ruralnog razvoja predviđenoj programom ruralnog razvoja iz točke (a).
3. Pravnom osnovom za potpore utvrđuje se da se potpore ne primjenjuju prije nego što Komisija odobri relevantni program ruralnog razvoja.
4. Ulaganja se usmjeravaju na ostvarenje obveza za okolišne ciljeve, za pružanje usluga za ekosustav ili poboljšanje vrijednosti javnog prostora šuma i šumskih površina na dotičnom području ili poboljšanje potencijala ekosustava za ublažavanje klimatskih promjena, uzimajući u obzir dugoročnu gospodarsku korist.
5. Ulaganje je u skladu sa zakonodavstvom Unije i s nacionalnim pravom dotične države članice o zaštiti okoliša. Potpora za ulaganja za koja je potrebna procjena utjecaja na okoliš u skladu s Direktivom 2011/92/EU podliježe uvjetu da je takva procjena izvršena i da je odobrenje za provedbu predmetnog projekta ulaganja dano prije datuma dodjele pojedinačne potpore.
6. Potporom su obuhvaćeni sljedeći prihvatljivi troškovi:
(a)
izgradnja, stjecanje, uključujući leasing, ili poboljšanje nepokretne imovine, pri čemu je zemljište prihvatljivo samo u iznosu do 10 % ukupnih prihvatljivih troškova predmetne radnje;
(b)
nabava ili leasing strojeva i opreme do tržišne vrijednosti imovine;
(c)
opći troškovi povezani s izdacima iz točaka (a) i (b) kao što su honorari arhitekata, inženjera i savjetnika, troškovi koji se odnose na savjete o ekološkoj i gospodarskoj održivosti, uključujući studije izvedivosti; studije izvedivosti i dalje su prihvatljivi izdatci čak i ako, na temelju njihovih rezultata, nema izdataka iz točaka (a) i (b);
(d)
stjecanje ili razvoj računalnih programa te stjecanje patenata, licencija, autorskih prava i žigova;
(e)
troškovi uspostave planova upravljanja šumama ili istovrijednog instrumenta.
7. Troškovi, osim onih navedenih u stavku 6. točkama (a) i (b) povezani s ugovorima o leasingu, kao što su marža davatelja leasinga, troškovi refinanciranja kamata, režijski troškovi i nadoknade za osiguranje, nisu prihvatljivi troškovi.
Obrtni kapital ne smatra se prihvatljivim troškom.
8. Intenzitet potpore ograničen je na 100 % prihvatljivih troškova.
Članak 36.
Potpore za nedostatke u vezi sa šumskim područjima u okviru mreže Natura 2000
1. Potpore za nedostatke u vezi sa šumskim područjima u okviru mreže Natura 2000 kako je definirano u članku 3. Direktive 92/43/EEZ i u članku 3. Direktive 2009/147/EZ koje se dodjeljuje privatnim posjednicima šuma i udruženjima privatnih posjednika šuma spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 6. ovog članka i u poglavlju I.
2. Potpore:
(a)
se dodjeljuju u okviru programa ruralnog razvoja u skladu s Uredbom (EU) br. 1305/2013 te delegiranim i provedbenim aktima koje je Komisija donijela na temelju te Uredbe:
i.
kao potpore koje sufinancira EPFRR; ili
ii.
kao dodatno nacionalno financiranje uz potpore iz točke i.;
i
(b)
istovjetne su temeljnoj mjeri ruralnog razvoja predviđenoj programom ruralnog razvoja iz točke (a).
3. Pravnom osnovom za potpore utvrđuje se da se potpore ne primjenjuju prije nego što Komisija odobri relevantni program ruralnog razvoja.
4. Potpora se dodjeljuje godišnje i po hektaru šume kako bi se korisnicima nadoknadili dodatni troškovi i gubitak prihoda nastali zbog nedostataka šumskih područja navedenih u stavku 5. ovog članka, u vezi s provedbom Direktive 92/43/EEZ i Direktive 2009/147/EZ.
5. Sljedeća šumska područja prihvatljiva su za potporu:
(a)
šumska područja u okviru mreže Natura 2000 u skladu s člankom 3. Direktive 92/43/EEZ i člankom 3. Direktive 2009/147/EZ;
(b)
obilježja krajobraza koja pridonose provedbi članka 10. Direktive 92/43/EEZ; ta područja ne premašuju 5 % područja u okviru mreže Natura 2000 obuhvaćenih teritorijalnim područjem primjene predmetnog programa ruralnog razvoja.
6. Potpora se ograničava na maksimalni iznos od 500 EUR po hektaru godišnje u početnom razdoblju ne duljem od pet godina i od 200 EUR po hektaru godišnje nakon toga.
Navedeni se iznosi u iznimnim slučajevima mogu povećati uzimajući u obzir posebne okolnosti koje treba obrazložiti u programima ruralnog razvoja.
Države članice odbijaju od iznosa potpore iznos koji je potreban kako bi se isključilo dvostruko financiranje praksi iz članka 29. Uredbe (EU) br. 1307/2013.
Članak 37.
Potpore za šumarsko-okolišne i klimatske službe i očuvanje šuma
1. Potpore za šumarsko-okolišne i klimatske službe i očuvanje šuma koja se dodjeljuje javnim i privatnim posjednicima šuma, privatnim pravnim i javnim tijelima i njihovim udruženjima spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 9. ovog članka i u poglavlju I.
2. Potpore:
(a)
se dodjeljuju u okviru programa ruralnog razvoja u skladu s Uredbom (EU) br. 1305/2013 te delegiranim i provedbenim aktima koje je Komisija donijela na temelju te Uredbe:
i.
kao potpore koje sufinancira EPFRR; ili
ii.
kao dodatno nacionalno financiranje uz potpore iz točke i.;
i
(b)
istovjetne su temeljnoj mjeri ruralnog razvoja predviđenoj programom ruralnog razvoja iz točke (a).
3. Pravnom osnovom za potpore utvrđuje se da se potpore ne primjenjuju prije nego što Komisija odobri relevantni program ruralnog razvoja.
4. U slučaju šumarsko-ekoloških i klimatskih službi te očuvanja šuma zemljišta u državnom vlasništvu potpora se dodjeljuje samo ako je tijelo koje upravlja zemljištem privatno tijelo ili općina.
5. Za posjednike šuma koji premašuju određeni prag, koji trebaju odrediti države članice, uvjet za potporu je predočenje relevantnih podataka iz plana upravljanja šumama ili istovrijednog instrumenta u skladu s održivim upravljanjem šumama kako je utvrđeno na Drugoj ministarskoj konferenciji o zaštiti šuma u Europi iz 1993.
6. Potpora se dodjeljuje po hektaru šumskog zemljišta.
7. Potpora obuhvaća samo obveze koje nisu obuhvaćene odgovarajućim obveznim zahtjevima propisanima nacionalnim zakonom o šumama ili drugim mjerodavnim nacionalnim zakonodavstvom ili zakonodavstvom Unije. Obvezni nacionalni zahtjevi jasno se utvrđuju.
Obveze se preuzimaju na razdoblje od pet do sedam godina. Međutim, ako je potrebno i propisno opravdano, države članice mogu odrediti duže razdoblje za posebne vrste obveza.
8. Potporom se korisnicima u potpunosti ili djelomično nadoknađuju dodatni troškovi i gubitak prihoda nastali zbog poduzimanja obveza navedenih u stavku 7.
Prema potrebi, potpora može obuhvatiti transakcijske troškove u vrijednosti do 20 % potpora.
U propisno opravdanim slučajevima za aktivnosti koje se odnose na očuvanje okoliša, potpora za obveze odricanja od komercijalne upotrebe stabala i šuma može se dodijeliti paušalno ili jednokratno plaćanje po jedinici izračunano na temelju dodatnih troškova i izgubljenog prihoda.
9. Potpora je ograničena na maksimalni iznos od 200 EUR po hektaru godišnje.
Taj se maksimalni iznos u iznimnim slučajevima može povećati uzimajući u obzir posebne okolnosti koje treba obrazložiti u programima ruralnog razvoja.
Članak 38.
Potpore za prenošenje znanja i aktivnosti informiranja u sektoru šumarstva
1. Potpore za prenošenje znanja i aktivnosti informiranja koje se dodjeljuju u korist poduzetnika u sektoru šumarstva spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 6. ovog članka i u poglavlju I.
2. Potpore obuhvaćaju mjere stručnog osposobljavanja i stjecanja vještina, uključujući tečajeve, radionice i podučavanje, demonstracijske aktivnosti i aktivnosti informiranja.
Potporom se mogu obuhvatiti i kratke razmjene u upravljanju šumama i posjete šumama.
Potpora za demonstracijske aktivnosti može obuhvatiti relevantne troškove ulaganja.
3. Potporom su obuhvaćeni sljedeći prihvatljivi troškovi:
(a)
troškovi organizacije i izvršenja prenošenja znanja ili aktivnosti informiranja;
(b)
u slučaju demonstracijskih projekata u vezi s ulaganjima u:
i.
izgradnju, stjecanje, uključujući leasing, ili poboljšanje nepokretne imovine, pri čemu je zemljište prihvatljivo samo u iznosu do 10 % ukupnih prihvatljivih troškova predmetne radnje;
ii.
nabavu ili leasing strojeva i opreme do tržišne vrijednosti imovine;
iii.
opće troškove povezane s izdatcima iz točaka i. i ii., kao što su honorari arhitekata, inženjera i savjetnika, troškovi koji se odnose na savjete o ekološkoj i gospodarskoj održivosti, uključujući studije izvedivosti; studije izvedivosti i dalje su prihvatljivi izdaci čak i ako, na temelju njihovih rezultata, nema izdataka iz točaka i. i ii.;
iv.
stjecanje ili razvoj računalnih programa te stjecanje patenata, licencija, autorskih prava i žigova;
(c)
troškove putovanja, smještaja i troškove dnevnica sudionika.
4. Potpore iz stavka 3. točaka (a) i (b) ne uključuju izravna plaćanja korisnicima. Potpora se isplaćuje pružateljima usluga prenošenja znanja i aktivnosti informiranja.
5. Subjekti koji pružaju usluge prenošenja znanja i aktivnosti informiranja imaju odgovarajuće kapacitete u smislu kvalificiranog osoblja i redovitog usavršavanja za izvršavanje takve zadaće.
6. Intenzitet potpore ograničen je na 100 % prihvatljivih troškova.
Članak 39.
Potpore za savjetodavne usluge u sektoru šumarstva
1. Potpore za savjetodavne usluge u sektoru šumarstva koje se dodjeljuju posjednicima šuma i drugim upraviteljima zemljištem spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 7. ovog članka i u poglavlju I.
2. Potpore se dodjeljuju za pomoć posjednicima šuma i drugim upraviteljima zemljištem kako bi korištenjem savjetodavne službe poboljšali gospodarske rezultate i ekološku učinkovitost te zaštitu klime i otpornost svojih gospodarstava, poduzeća ili ulaganja.
3. Savjetovanje obuhvaća minimalno pitanja povezana s provedbom Direktiva 92/43/EEZ, 2000/60/EZ i 2009/147/EZ.
Savjetovanje može obuhvatiti i druga pitanja koja su povezana s gospodarskom i ekološkom učinkovitošću šumskih gospodarstava.
4. Potpora ne obuhvaća izravna plaćanja korisnicima. Potpora se isplaćuje pružatelju savjetodavnih usluga.
Pružatelj savjetodavnih usluga ima odgovarajuće resurse u smislu kvalificiranog osoblja koje se redovito usavršava te savjetodavno iskustvo i pouzdanost u područjima za koja pruža savjetovanje.
5. Kada se pruža savjetovanje, pružatelj savjetodavnih usluga poštuje obveze čuvanja tajnosti podataka iz članka 13. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1306/2013.
6. Ako je opravdano i primjereno, savjetovanje se može dijelom održati grupno, uzimajući u obzir položaj pojedinačnih korisnika savjetodavnih usluga.
7. Potpora je ograničena na 1 500 EUR po savjetu.
Članak 40.
Potpore za ulaganja u infrastrukturu povezanu s razvojem, modernizacijom ili prilagodbom sektora šumarstva
1. Potpore za ulaganja u infrastrukturu povezanu s razvojem, modernizacijom ili prilagodbom sektora šumarstva koje se dodjeljuju poduzetnicima u sektoru šumarstva spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 9. ovog članka i u poglavlju I.
2. Potpore:
(a)
se dodjeljuju u okviru programa ruralnog razvoja u skladu s Uredbom (EU) br. 1305/2013 te delegiranim i provedbenim aktima koje je Komisija donijela na temelju te Uredbe:
i.
kao potpore koje sufinancira EPFRR; ili
ii.
kao dodatno nacionalno financiranje uz potpore iz točke i.;
i
(b)
istovjetne su temeljnoj mjeri ruralnog razvoja predviđenoj programom ruralnog razvoja iz točke (a).
3. Pravnom osnovom za potpore utvrđuje se da se potpore ne primjenjuju prije nego što Komisija odobri relevantni program ruralnog razvoja.
4. Ulaganje je u skladu sa zakonodavstvom Unije i s nacionalnim pravom dotične države članice o zaštiti okoliša. Potpora za ulaganja za koja je potrebna procjena utjecaja na okoliš u skladu s Direktivom 2011/92/EU podliježe uvjetu da je takva procjena izvršena i da je odobrenje za provedbu predmetnog projekta ulaganja dano prije datuma dodjele pojedinačne potpore.
5. Potpora obuhvaća ulaganja u materijalnu imovinu i nematerijalnu imovinu koja se odnose na infrastrukturu vezanu uz razvoj, modernizaciju i prilagodbu šuma, uključujući sljedeće:
(a)
pristup šumskom zemljištu;
(b)
okrupnjavanje i poboljšanje zemljišta;
(c)
opskrbu energijom i vodom.
6. Potporom su obuhvaćeni sljedeći prihvatljivi troškovi:
(a)
izgradnja, stjecanje, uključujući leasing, ili poboljšanje nepokretne imovine, pri čemu je zemljište prihvatljivo samo u iznosu do 10 % ukupnih prihvatljivih troškova predmetne radnje;
(b)
nabava ili leasing strojeva i opreme do tržišne vrijednosti imovine;
(c)
opći troškovi povezani s izdacima iz točaka (a) i (b) kao što su honorari arhitekata, inženjera i savjetnika, troškovi koji se odnose na savjete o ekološkoj i gospodarskoj održivosti, uključujući studije izvedivosti; studije izvedivosti i dalje su prihvatljivi izdatci čak i ako, na temelju njihovih rezultata, nema izdataka iz točaka (a) i (b);
(d)
stjecanje ili razvoj računalnih programa te stjecanje patenata, licencija, autorskih prava i žigova;
(e)
troškovi uspostave planova upravljanja šumama i njihovih istovrijednih instrumenata.
7. Troškovi, osim onih navedenih u stavku 6. točkama (a) i (b) povezani s ugovorima o leasingu, kao što su marža davatelja leasinga, troškovi refinanciranja kamata, režijski troškovi i nadoknade za osiguranje, nisu prihvatljivi troškovi.
Obrtni kapital ne smatra se prihvatljivim troškom.
8. U slučaju neproduktivnih ulaganja, ulaganja usmjerena isključivo na poboljšanje ekološke vrijednosti šume i ulaganja za šumske ceste, koje su otvorene za javnost bez naknade i u službi su višefunkcijskih aspekata šume, intenzitet potpore ograničen je na 100 % prihvatljivih troškova.
9. U slučaju ulaganja kojima se poboljšava kratkoročni ili dugoročni gospodarski potencijal šuma, intenzitet potpore ograničava se na sljedeće iznose:
(a)
75 % iznosa prihvatljivih troškova za ulaganja u najudaljenijim regijama;
(b)
75 % iznosa prihvatljivih troškova za ulaganja na manjim egejskim otocima;
(c)
50 % iznosa prihvatljivih troškova za ulaganja u slabije razvijenim regijama i u svim regijama čiji je BDP po stanovniku za razdoblje od 1. siječnja 2007. do 31. prosinca 2013. bio niži od 75 % prosjeka EU-25 za referentno razdoblje, ali čiji je BDP po stanovniku iznad 75 % prosječnog BDP-a EU-27;
(d)
40 % iznosa prihvatljivih troškova za ulaganja u ostalim regijama.
Članak 41.
Potpore za ulaganja u šumarske tehnologije te preradu, pokretanje i stavljanje na tržište šumskih proizvoda
1. Potpore za ulaganja u nove šumarske tehnologije te preradu, pokretanje i stavljanje na tržište šumskih proizvoda dodijeljene privatnim posjednicima šuma, općinama i njihovim udruženjima te MSP-ovima spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete iz stavaka 2. do 11. ovog članka i poglavlja I.
2. Potpore:
(a)
se dodjeljuju u okviru programa ruralnog razvoja u skladu s Uredbom (EU) br. 1305/2013 te delegiranim i provedbenim aktima koje je Komisija donijela na temelju te Uredbe:
i.
kao potpore koje sufinancira EPFRR; ili
ii.
kao dodatno nacionalno financiranje uz potpore iz točke i.;
i
(b)
istovjetne su temeljnoj mjeri ruralnog razvoja predviđenoj programom ruralnog razvoja iz točke (a).
3. Pravnom osnovom za potpore utvrđuje se da se potpore ne primjenjuju prije nego što Komisija odobri relevantni program ruralnog razvoja.
4. Ulaganje je u skladu sa zakonodavstvom Unije i s nacionalnim pravom dotične države članice o zaštiti okoliša. Potpora za ulaganja za koja je potrebna procjena utjecaja na okoliš u skladu s Direktivom 2011/92/EU podliježe uvjetu da je takva procjena izvršena i da je odobrenje za provedbu predmetnog projekta ulaganja dano prije datuma dodjele pojedinačne potpore.
5. Na državnim područjima Azora, Madeire, Kanarskih otoka, manjih egejskih otoka i francuskih prekomorskih departmana, potpore se isto tako mogu dodijeliti poduzetnicima koji nisu MSP-ovi.
6. Potporom su obuhvaćeni sljedeći prihvatljivi troškovi:
(a)
izgradnja, stjecanje, uključujući leasing, ili poboljšanje nepokretne imovine, pri čemu je zemljište prihvatljivo samo u iznosu do 10 % ukupnih prihvatljivih troškova predmetne radnje;
(b)
nabava ili leasing strojeva i opreme do tržišne vrijednosti imovine;
(c)
opći troškovi povezani s izdacima iz točaka (a) i (b) kao što su honorari arhitekata, inženjera i savjetnika, troškovi koji se odnose na savjete o ekološkoj i gospodarskoj održivosti, uključujući studije izvedivosti; studije izvedivosti i dalje su prihvatljivi izdatci čak i ako, na temelju njihovih rezultata, nema izdataka iz točaka (a) i (b);
(d)
stjecanje ili razvoj računalnih programa te stjecanje patenata, licencija, autorskih prava i žigova;
(e)
troškovi uspostave planova upravljanja šumama i njihovih ekvivalenata.
7. Troškovi, osim onih navedenih u stavku 6. točkama (a) i (b) povezani s ugovorima o leasingu, kao što su marža davatelja leasinga, troškovi refinanciranja kamata, režijski troškovi i nadoknade za osiguranje, nisu prihvatljivi troškovi.
Obrtni kapital ne smatra se prihvatljivim troškom.
8. Ulaganja povezana s povećanjem gospodarske vrijednosti šuma opravdavaju se u odnosu na očekivana poboljšanja šuma jednog gospodarstva ili više njih i mogu uključivati ulaganja u strojeve za žetvu i žetvene prakse povoljne za tlo i resurse.
9. Ulaganja povezana s korištenjem drva kao sirovine ili izvora energije ograničavaju se na sve radne postupke prije industrijske prerade.
Ulaganja u infrastrukturu obnovljivih izvora energije koja troši ili proizvodi energiju sukladna su s minimalnim standardima energetske učinkovitosti, ako takvi standardi postoje na nacionalnoj razini.
Ulaganja u postrojenja čija je glavna svrha proizvodnja električne energije iz biomase nisu prihvatljiva za potporu, osim ako je najmanji postotak toplinske energije, kako ga odrede države članice, iskorišten.
Potpora projektima za ulaganje u bioenergiju ograničava se na bioenergiju koja ispunjava primjenjive kriterije održivosti utvrđene u zakonodavstvu Unije, uključujući članak 17. stavke 2. do 6. Direktive 2009/28/EZ.
10. Za šumska gospodarstva koja premašuju određeni prag, koji trebaju utvrditi države članice, uvjet za potporu je predočenje relevantnih podataka iz plana upravljanja šumama ili jednakovrijednog instrumenta u skladu s održivim upravljanjem šumama kako je utvrđeno na Drugoj ministarskoj konferenciji o zaštiti šuma u Europi 1993.
11. Intenzitet potpora ograničava se na sljedeće iznose:
(a)
75 % iznosa prihvatljivih troškova za ulaganja u najudaljenijim regijama;
(b)
75 % iznosa prihvatljivih troškova za ulaganja na manjim egejskim otocima;
(c)
50 % iznosa prihvatljivih troškova za ulaganja u slabije razvijenim regijama i u svim regijama čiji je BDP po stanovniku za razdoblje od 1. siječnja 2007. do 31. prosinca 2013. bio niži od 75 % prosjeka EU-25 za referentno razdoblje, ali čiji je BDP po stanovniku iznad 75 % prosječnog BDP-a EU-27;
(d)
40 % iznosa prihvatljivih troškova za ulaganja u ostalim regijama.
Članak 42.
Očuvanje genetskih resursa u šumarstvu
1. Potpore za očuvanje genetskih resursa u šumarstvu u vezi s šumarsko-okolišnim i klimatskim službama i očuvanjem šuma dodijeljene javnim ili privatnim tijelima spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete iz stavaka 2. do 6. ovog članka i poglavlja I.
2. Potpore:
(a)
se dodjeljuju u okviru programa ruralnog razvoja u skladu s Uredbom (EU) br. 1305/2013 te delegiranim i provedbenim aktima koje je Komisija donijela na temelju te Uredbe:
i.
kao potpore koje sufinancira EPFRR; ili
ii.
kao dodatno nacionalno financiranje uz potpore iz točke i.;
i
(b)
istovjetne su temeljnoj mjeri ruralnog razvoja predviđenoj programom ruralnog razvoja iz točke (a).
3. Pravnom osnovom za potpore utvrđuje se da se potpore ne primjenjuju prije nego što Komisija odobri relevantni program ruralnog razvoja.
4. Za potrebe ovog članka primjenjuju se sljedeće definicije:
(a)
”očuvanje in situ” znači očuvanje genetskog materijala u ekosustavima i prirodnim staništima te održavanje i obnavljanje vrsta sposobnih za opstanak u njihovu prirodnom okruženju;
(b)
”očuvanje na šumarskom gospodarstvu” znači očuvanje in situ i razvoj na razini šumarskoga gospodarstva;
(c)
”očuvanje ex situ” znači očuvanje genetskog materijala za šumarstvo izvan njegovog prirodnog staništa;
(d)
”zbirka ex situ” znači zbirka genetskog materijala za šumarstvo koja se drži izvan njegova prirodnog staništa;
5. Potpora obuhvaća troškove sljedećih aktivnosti:
(a)
ciljano djelovanje: mjere kojima se promiče očuvanjein situ i ex situ, karakterizacija, skupljanje i korištenje genetskih resursa u šumarstvu, uključujući internetske popise genetskih resursa koji se trenutačno čuvaju in situ, uključujući očuvanje in situ na šumskom gospodarstvu, te zbirki ex situ i baza podataka;
(b)
usklađeno djelovanje: mjere kojima se promiče razmjena informacija među nadležnim organizacijama država članica u cilju očuvanja, karakterizacije, skupljanja i korištenja genetskih resursa u šumarstvu Unije;
(c)
prateće aktivnosti: mjere informiranja, pružanja informacija i savjetovanja u kojima sudjeluju nevladine organizacije i drugi relevantni dionici te izobrazba i pripremanje tehničkih izvješća.
6. Potpora je ograničena na 100 % prihvatljivih troškova.
Članak 43.
Potpore za okrupnjavanje šumskog zemljišta
Potpore za okrupnjavanje šumskog zemljišta spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete su iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u poglavlju I. i dodjeljuju se:
(a)
privatnim posjednicima šuma koji su MSP-ovi; i
(b)
za i samo za pravne i administrativne troškove, uključujući troškove izmjere; i
(c)
do 100 % stvarno nastalih troškova.
ODJELJAK 6.
Potpore u korist MSP-ova u ruralnim područjima koje su sufinancirane sredstvima EPFRR-a ili se dodjeljuju kao dodatno nacionalno financiranje takvim sufinanciranim mjerama
Članak 44.
Potpore za ulaganja koja se odnose na preradu poljoprivrednih proizvoda u nepoljoprivredne proizvode ili proizvodnju pamuka
1. Potpore za ulaganja koja se odnose na preradu poljoprivrednih proizvoda u nepoljoprivredne proizvode ili proizvodnju pamuka, uključujući aktivnosti razdvajanja pamuka od sjemena, spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 10. ovog članka i u poglavlju I.
2. Potpore:
(a)
se dodjeljuju u okviru programa ruralnog razvoja u skladu s Uredbom (EU) br. 1305/2013 te delegiranim i provedbenim aktima koje je Komisija donijela na temelju te Uredbe:
i.
kao potpore koje sufinancira EPFRR; ili
ii.
kao dodatno nacionalno financiranje uz potpore iz točke i.;
i
(b)
istovjetne su temeljnoj mjeri ruralnog razvoja predviđenoj programom ruralnog razvoja iz točke (a).
3. Pravnom osnovom za potpore utvrđuje se da se potpore ne primjenjuju prije nego što Komisija odobri relevantni program ruralnog razvoja.
4. Ulaganja povezana s proizvodnjom biogoriva ili energije iz obnovljivih izvora nisu prihvatljiva za potporu na temelju ovog članka.
5. Ulaganje je u skladu sa zakonodavstvom Unije i s nacionalnim pravom dotične države članice o zaštiti okoliša. Potpore za ulaganja za koja je potrebna procjena utjecaja na okoliš u skladu s Direktivom 2011/92/EU podliježe uvjetu da je takva procjena izvršena i da je odobrenje za provedbu predmetnog projekta ulaganja dano prije datuma dodjele pojedinačne potpore.
6. Potpora obuhvaća ulaganja u materijalnu i nematerijalnu imovinu.
7. Potpora obuhvaća sljedeće prihvatljive troškove:
(a)
izgradnju, stjecanje, uključujući leasing, ili poboljšanje nepokretne imovine, pri čemu je zemljište prihvatljivo samo u iznosu do 10 % ukupnih prihvatljivih troškova predmetne radnje;
(b)
nabavu ili leasing strojeva i opreme do tržišne vrijednosti imovine;
(c)
opće troškove povezane s izdacima iz točaka (a) i (b) kao što su honorari arhitekata, inženjera i savjetnika, troškovi koji se odnose na savjete o ekološkoj i gospodarskoj održivosti, uključujući studije izvedivosti; studije izvedivosti i dalje su prihvatljivi izdatci čak i ako, na temelju njihovih rezultata, nema izdataka iz točaka (a) i (b);
(d)
stjecanje ili razvoj računalnih programa te stjecanje patenata, licencija, autorskih prava i žigova.
8. Troškovi, osim onih navedenih u stavku 7. točkama (a) i (b) povezani s ugovorima o leasingu, kao što su marža davatelja leasinga, troškovi refinanciranja kamata, režijski troškovi i nadoknade za osiguranje, nisu prihvatljivi troškovi.
Obrtni kapital ne smatra se prihvatljivim troškom.
9. Intenzitet potpora ograničava se na sljedeće iznose:
(a)
u najudaljenijim regijama:
i.
80 % iznosa prihvatljivih troškova za ulaganje u regije čiji je BDP po glavi stanovnika manji ili jednak 45 % prosjeka EU-27;
ii.
65 % iznosa prihvatljivih troškova za ulaganje u regije čiji je BDP po glavi stanovnika između ili jednak 45 % i 60 % prosjeka EU-27;
iii.
55 % iznosa prihvatljivih troškova za ulaganje u regije čiji je BDP po glavi stanovnika između ili jednak 60 % i 75 % prosjeka EU-27;
iv.
45 % iznosa prihvatljivih troškova za ulaganje u u najudaljenijim regijama;
(b)
u slabije razvijenim regijama:
i.
60 % iznosa prihvatljivih troškova za ulaganje u regije čiji je BDP po glavi stanovnika manji ili jednak 45 % prosjeka EU-27;
ii.
45 % iznosa prihvatljivih troškova za ulaganje u regije čiji je BDP po glavi stanovnika između ili jednak 45 % i 60 % prosjeka EU-27;
iii.
35 % iznosa opravdanih troškova za ulaganje u regije čiji je BDP po glavi stanovnika veći od 60 % prosjeka EU-27;
(c)
u područjima ”c”:
i.
25 % iznosa prihvatljivih troškova za ulaganje u slabo naseljena područja i regije NUTS 3 ili dijelove regija NUTS 3 koje dijele kopnenu granicu sa zemljom izvan Europskog gospodarskog prostora ili Europskog udruženja slobodne trgovine;
ii.
20 % iznosa prihvatljivih troškova za ulaganje u prethodno nedefinirana područja ”c”;
iii.
u prijašnjim područjima ”a” intenziteti potpora mogu se povećati za najviše 5 postotnih bodova tijekom razdoblja od 1. srpnja 2014. do 31. prosinca 2017.;
iv.
ako područje ”c” graniči s područjem ”a”, maksimalni intenzitet potpore koji je dopušten u područjima NUTS 3 ili dijelovima područja NUTS 3 unutar područja ”c” koja graniče s područjem ”a” može se povećati prema potrebi tako da razlika u intenzitetu potpore između oba područja ne premašuje 15 postotnih bodova;
(d)
10 % iznosa prihvatljivih troškova za ulaganje u ostalim regijama.
10. Maksimalni intenziteti potpora predviđeni stavkom 9. mogu se povećati do najviše 10 postotnih bodova za mikro i mala poduzeća.
Članak 45.
Potpore za pokretanje poslovanja za nepoljoprivredne djelatnosti u ruralnim područjima
1. Potpore za pokretanje poslovanja za nepoljoprivredne djelatnosti u ruralnim područjima koje se dodjeljuju MSP-ovima spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 9. ovog članka i u poglavlju I.
2. Potpore:
(a)
se dodjeljuju u okviru programa ruralnog razvoja u skladu s Uredbom (EU) br. 1305/2013 te delegiranim i provedbenim aktima koje je Komisija donijela na temelju te Uredbe:
i.
kao potpore koje sufinancira EPFRR; ili
ii.
kao dodatno nacionalno financiranje uz potpore iz točke i.;
i
(b)
istovjetne su temeljnoj mjeri ruralnog razvoja predviđenoj programom ruralnog razvoja iz točke (a).
3. Pravnom osnovom za potpore utvrđuje se da se potpore ne primjenjuju prije nego što Komisija odobri relevantni program ruralnog razvoja.
4. Potpore se dodjeljuju sljedećim kategorijama korisnika:
(a)
poljoprivrednicima ili članovima poljoprivrednoga gospodarstva u ruralnim područjima koji proširuju djelatnost na nepoljoprivredne djelatnosti;
(b)
mikro i malim poduzećima u ruralnim područjima; i
(c)
fizičkim osobama u ruralnim područjima.
5. Ako je član poljoprivrednog kućanstva iz stavka 4. točke (a) pravna osoba ili skupina pravnih osoba, taj se član mora baviti poljoprivrednom djelatnošću na poljoprivrednom gospodarstvu u vrijeme podnošenja zahtjeva za potporu.
6. Uvjet je za dodjelu potpore je podnošenje poslovnog plana nadležnom tijelu dotične države članice. Provedba poslovnog plana započinje u roku od devet mjeseci od dana kada je donesena odluka o dodjeli potpora.
U poslovnom se planu opisuje sljedeće:
(a)
početno gospodarsko stanje korisnika;
(b)
pokazatelji i ciljevi za razvoj novih djelatnosti korisnika;
(c)
podaci o aktivnostima potrebnima za razvoj djelatnosti korisnika kao što su podaci o ulaganjima, izobrazbi, savjetovanju.
7. Potpore se isplaćuju u najmanje dva obroka tijekom razdoblja od najviše pet godina.
Obroci se mogu postupno smanjivati.
Uvjet za plaćanje zadnjeg obroka ispravna je provedba poslovnog plana navedenog u stavku 6.
8. Države članice određuju iznos potpora uzimajući u obzir društveno-gospodarsko stanje područja obuhvaćenog programom ruralnog razvoja.
9. Potpora je ograničena na 70 000 EUR po korisniku.
Članak 46.
Potpore za savjetodavne usluge MSP-ovima u ruralnim područjima
1. Potpore za savjetodavne usluge MSP-ovima u ruralnim područjima spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete su iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 9. ovog članka i u poglavlju I.
2. Potpore:
(a)
se dodjeljuju u okviru programa ruralnog razvoja u skladu s Uredbom (EU) br. 1305/2013 te delegiranim i provedbenim aktima koje je Komisija donijela na temelju te Uredbe:
i.
kao potpore koje sufinancira EPFRR; ili
ii.
kao dodatno nacionalno financiranje uz potpore iz točke i.;
i
(b)
istovjetne su temeljnoj mjeri ruralnog razvoja predviđenoj programom ruralnog razvoja iz točke (a).
3. Potpore se dodjeljuju za pomoć MSP-ovima u ruralnim područjima kako bi korištenjem savjetodavne službe poboljšali gospodarske rezultate i ekološku učinkovitost te zaštitu klime i otpornost svojih poduzeća i ulaganja.
4. Savjetovanjem se mogu obuhvatiti pitanja vezana uz gospodarsku i ekološku učinkovitost korisnika.
5. Potpora ne obuhvaća izravna plaćanja korisnicima. Potpora se isplaćuje pružatelju savjetodavnih usluga.
6. Pružatelj savjetodavnih usluga ima odgovarajuće resurse u smislu kvalificiranog osoblja koje se redovito usavršava te savjetodavno iskustvo i pouzdanost u područjima za koja pruža savjetovanje.
7. Kada se pruža savjetovanje, pružatelji savjetodavnih usluga poštuju obveze čuvanja tajnosti podataka iz članka 13. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1306/2013.
8. Ako je primjereno, savjetovanje se može dijelom održati grupno, uzimajući u obzir položaj pojedinačnog korisnika usluga savjetovanja.
9. Iznos potpore ograničen je na 1 500 EUR po savjetu.
Članak 47.
Potpore za prenošenje znanja i aktivnosti informiranja u korist MSP-ova u ruralnim područjima
1. Potpore za prenošenje znanja i aktivnosti informiranja u korist MSP-ova u ruralnim područjima spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 7. ovog članka i u poglavlju I.
2. Potpore:
(a)
se dodjeljuju u okviru programa ruralnog razvoja u skladu s Uredbom (EU) br. 1305/2013 te delegiranim i provedbenim aktima koje je Komisija donijela na temelju te Uredbe:
i.
kao potpore koje sufinancira EPFRR; ili
ii.
kao dodatno nacionalno financiranje uz potpore iz točke i.;
i
(b)
istovjetne su temeljnoj mjeri ruralnog razvoja predviđenoj programom ruralnog razvoja iz točke (a).
3. Potpore obuhvaćaju mjere stručnog osposobljavanja i stjecanja vještina, uključujući tečajeve, radionice i podučavanje, demonstracijske aktivnosti i aktivnosti informiranja.
Potpora za demonstracijske aktivnosti može obuhvatiti relevantne troškove ulaganja.
4. Potporom su obuhvaćeni sljedeći prihvatljivi troškovi:
(a)
troškovi organizacije i izvršenja prenošenja znanja ili aktivnosti informiranja;
(b)
u slučaju demonstracijskih projekata u vezi s ulaganjima u:
i.
izgradnju, stjecanje, uključujući leasing, ili poboljšanje nepokretne imovine, pri čemu je zemljište prihvatljivo samo u iznosu do 10 % ukupnih prihvatljivih troškova predmetne radnje;
ii.
nabavu ili leasing strojeva i opreme do tržišne vrijednosti imovine;
iii.
opće troškove povezane s izdacima iz točaka i. i ii., kao što su honorari arhitekata, inženjera i savjetnika, troškovi koji se odnose na savjete o ekološkoj i gospodarskoj održivosti, uključujući studije izvedivosti; studije izvedivosti i dalje su prihvatljivi izdaci čak i ako, na temelju njihovih rezultata, nema izdataka iz točaka i. i ii.;
iv.
stjecanje ili razvoj računalnih programa te stjecanje patenata, licencija, autorskih prava i žigova.
(c)
troškovi putovanja, smještaja i troškovi dnevnica sudionika.
5. Potpora ne obuhvaća izravna plaćanja korisnicima.
Ta se potpora isplaćuje pružatelju usluga prenošenja znanja i aktivnosti informiranja.
Subjekti koji pružaju usluge prenošenja znanja i aktivnosti informiranja imaju odgovarajuće kapacitete u smislu kvalificiranog osoblja i redovitog usavršavanja za izvršavanje ove zadaće.
6. Potpore su dostupne svim prihvatljivima poduzetnicima koji djeluju u predmetnom ruralnom području na temelju objektivno utvrđenih mjerila.
7. Intenzitet potpora ograničava se na sljedeće iznose:
(a)
60 % prihvatljivih troškova u slučaju srednjih poduzeća;
(b)
70 % prihvatljivih troškova u slučaju mikro i malih poduzeća.
Članak 48.
Potpore za aktivne poljoprivrednike koji prvi put sudjeluju u programima kvalitete za pamuk i prehrambene proizvode
1. Potpore za aktivne poljoprivrednike koji prvi put sudjeluju u programima kvalitete za pamuk i prehrambene proizvode spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 7. ovog članka i u poglavlju I.
2. Potpore:
(a)
se dodjeljuju u okviru programa ruralnog razvoja u skladu s Uredbom (EU) br. 1305/2013 te delegiranim i provedbenim aktima koje je Komisija donijela na temelju te Uredbe:
i.
kao potpore koje sufinancira EPFRR; ili
ii.
kao dodatno nacionalno financiranje uz potpore iz točke i.;
i
(b)
istovjetne su temeljnoj mjeri ruralnog razvoja predviđenoj programom ruralnog razvoja navedenim u točki (a).
3. Pravnom osnovom za potpore utvrđuje se da se potpore ne primjenjuju prije nego što Komisija odobri relevantni program ruralnog razvoja.
4. Potpora se dodjeljuje onima koji prvi put sudjeluju u jednoj od sljedećih vrsta programa kvalitete:
(a)
programi kvalitete za pamuk i prehrambene proizvode uspostavljeni Uredbom (EU) br. 1151/2012;
(b)
programi kvalitete za pamuk i prehrambene proizvode, uključujući programe certificiranja koje države članice priznaju ako su skladu sa sljedećim kriterijima:
i.
posebnost konačnog proizvoda proizvedenog u skladu s tim programima kvalitete proizlazi iz jasnih obveza da se zajamči sljedeće:
-
specifična svojstva proizvoda,
-
specifične metode uzgoja ili proizvodnje, ili
-
kvaliteta konačnog proizvoda koja značajno premašuje komercijalne standarde za robu u pogledu zdravlja ljudi, životinja i bilja, dobrobiti životinja ili zaštite okoliša;
ii.
program je otvoren svim proizvođačima;
iii.
program uključuje obvezujuće specifikacije konačnog proizvoda, a sukladnost s navedenim specifikacijama provjeravaju javna tijela ili neovisno inspekcijsko tijelo;
iv.
program je transparentan i osigurava potpunu sljedivost proizvoda;
(c)
dobrovoljni programi certificiranja prehrambenih proizvoda za koje predmetne država članica priznaje da ispunjavaju zahtjeve utvrđene u Komunikaciji Komisije - o smjernicama EU-a za najbolju praksu u dobrovoljnim programima certificiranja za poljoprivredne proizvode i hranu.
5. Potpora se dodjeljuje u obliku godišnjeg poticaja čija se razina određuje u skladu s razinom fiksnih troškova nastalih sudjelovanjem u programima kvalitete.
6. Potpora se dodjeljuje za razdoblje od najviše pet godina.
7. Iznos potpore ograničen je na 3 000 EUR po korisniku godišnje.
Članak 49.
Potpore za aktivnosti informiranja i promocije pamuka i prehrambenih proizvoda obuhvaćenih programom kvalitete
1. Potpore za aktivnosti informiranja i promocije pamuka i prehrambenih proizvoda obuhvaćenih programom kvalitete spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i izuzete iz obveze prijave iz njegova članka 108. stavka 3. ako ispunjavaju uvjete utvrđene u stavcima 2. do 11. ovog članka i u poglavlju I.
2. Potpore:
(a)
se dodjeljuju u okviru programa ruralnog razvoja u skladu s Uredbom (EU) br. 1305/2013 te delegiranim i provedbenim aktima koje je Komisija donijela na temelju te Uredbe:
i.
kao potpore koje sufinancira EPFRR; ili
ii.
kao dodatno nacionalno financiranje uz potpore iz točke i.;
i
(b)
istovjetne su temeljnoj mjeri ruralnog razvoja predviđenoj programom ruralnog razvoja navedenim u točki (a).
3. Pravnom osnovom za potpore utvrđuje se da se potpore ne primjenjuju prije nego što Komisija odobri relevantni program ruralnog razvoja.
4. Potpore se dodjeljuju skupinama proizvođača koji provode aktivnosti informiranja i promocije.
5. Za potpore su prihvatljive samo aktivnosti informiranja i promocije koje se provode na unutarnjem tržištu.
6. Potpora se dodjeljuje za aktivnosti informiranja i promocije pamuka i prehrambenih proizvoda obuhvaćenih programom kvalitete i za koje se dodjeljuje potpore u skladu s člankom 48. ove Uredbe.
7. Potporom su obuhvaćeni troškovi aktivnosti sa sljedećim karakteristikama:
(a)
osmišljene su na način kako bi se potrošače potaknulo na kupovinu prehrambenih proizvoda ili pamuka obuhvaćenih programom kvalitete iz članka 48. stavka 4. ove Uredbe;
(b)
ukazuju na posebne značajke ili prednosti prehrambenog proizvoda ili pamuka, posebno na kvalitetu, posebnu metodu proizvodnje, visoke standarde dobrobiti životinja i poštovanje okoliša povezane s predmetnim programom kvalitete.
8. Mjerama iz stavka 6. ovog članka potrošači se ne smiju poticati na kupnju prehrambenog proizvoda ili pamuka zbog njihova posebnog podrijetla, osim onih obuhvaćenih programima kvalitete utvrđenih u glavi II. Uredbe (EU) br. 1151/2012.
9. Podrijetlo prehrambenog proizvoda ili pamuka može se naznačiti pod uvjetom da je naznaka podrijetla podređena glavnoj poruci.
10. Aktivnosti informiranja i promocije povezane s određenim poduzetnicima ili trgovačkim markama nisu prihvatljive za potporu.
11. Intenzitet potpore ograničen je na 70 % prihvatljivih troškova.
POGLAVLJE IV.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 50.
Stavljanje izvan snage
1. Uredba (EZ) br. 1857/2006 stavlja se izvan snage.
2. Odstupajući od stavka 1. ovog članka, Uredba (EZ) br. 1857/2006 i dalje se primjenjuje do 31. prosinca 2015. na potpore dodijeljene u vezi s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1698/2005 (42) i njezinim provedbenim pravilima.
Članak 51.
Prijelazne odredbe
1. Ova Uredba primjenjuje se na pojedinačnu potporu dodijeljenu prije datuma stupanja na snagu ove Uredbe ako ta pojedinačna potpora ispunjava sve uvjete utvrđene ovom Uredbom, osim članaka 9. i 10.
2. Svaku potporu koja se ne izuzima od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora na temelju ove Uredbe ili drugih uredbi donesenih na temelju članka 1. Uredbe 994/98 koje su prethodno bile na snazi Komisija procjenjuje u skladu sa Smjernicama Europske unije o državnim potporama u sektorima poljoprivrede i šumarstva te u ruralnim područjima za razdoblje 2014. - 2020. te s drugim odgovarajućim okvirima, smjernicama, komunikacijama i obavijestima.
3. Sve pojedinačne potpore dodijeljene prije 1. siječnja 2015. na temelju bilo koje uredbe donesene u skladu s člankom 1. Uredbe 994/98 koja je bila na snazi u vrijeme dodjele potpore spojive su s unutarnjim tržištem i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora.
4. Na kraju razdoblja valjanosti ove Uredbe svi programi potpora koji se izuzimaju na temelju ove Uredbe ostaju izuzeti tijekom prijelaznog razdoblja od šest mjeseci.
Odstupajući od prvog podstavka, na kraju razdoblja valjanosti ove Uredbe programi potpora obuhvaćeni područjem primjene Uredbe (EU) br. 1305/2013 koje ili sufinancira EPFRR ili su dodijeljene kao dodatno nacionalno financiranje za takve sufinancirane mjere ostaju izuzeti za vrijeme trajanja programskog razdoblja u skladu s Uredbom (EU) br. 1305/2013 i njezinim provedbenim pravilima.
Članak 52.
Stupanje na snagu i primjena
Ova Uredba stupa na snagu 1. srpnja 2014.
Primjenjuje se do 31. prosinca 2020.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 25. lipnja 2014.