EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 512/2014
af 16. april 2014
om ændring af forordning (EU) nr. 912/2010 om oprettelse af Det Europæiske GNSS-agentur
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 172,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
efter høring af Regionsudvalget,
efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Det følger af artikel 14 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1285/2013 (3) sammenholdt med artikel 2 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 912/2010 (4), at Det Europæiske GNSS-agentur (»agenturet«) skal varetage sikkerhedsgodkendelsen af de europæiske satellitnavigationssystemer (i det følgende benævnt »systemerne«) og med henblik herpå indlede og føre tilsyn med implementeringen af sikkerhedsprocedurer og foretage sikkerhedskontrol.
(2)
Systemerne er defineret i artikel 2 i forordning (EU) nr. 1285/2013. De er komplekse, og mange interessenter med forskellige funktioner er involveret i etableringen og driften heraf. I denne forbindelse er det altafgørende, at EU's klassificerede informationer behandles og beskyttes af alle de interessenter, der er involveret i gennemførelsen af Galileo- og Egnosprogrammerne (»programmerne«), i overensstemmelse med de grundlæggende principper og minimumsstandarder, der er fastsat i Kommissionens og Rådets sikkerhedsregler til beskyttelse af EU's klassificerede informationer, og at artikel 17 i forordning (EU) nr. 1285/2013, som garanterer et tilsvarende beskyttelsesniveau for EU's klassificerede informationer, i givet fald gælder for alle interessenter, der er involveret i gennemførelsen af programmerne.
(3)
De interessenter, der deltager i og er berørt af sikkerhedsgodkendelsesprocessen, er medlemsstater, Kommissionen, de relevante EU-agenturer og Den Europæiske Rumorganisation (ESA) og de parter, der er involveret i Rådets fælles aktion 2004/552/FUSP (5).
(4)
I betragtning af at systemerne er specifikke og komplekse, at der er forskellige organer involveret i gennemførelsen heraf, og at der er forskellige potentielle brugere, bør sikkerhedsgodkendelsen lettes ved, at der foretages en passende høring af alle relevante parter, såsom de medlemsstaters og tredjelandes nationale myndigheder, der driver netværk forbundet med systemet etableret under Galileoprogrammet med henblik på levering af den statsregulerede tjeneste (PRS), andre relevante myndigheder i medlemsstaterne, ESA eller, hvis det er fastsat i en international aftale, de tredjelande, hvor jordstationer til systemerne er beliggende.
(5)
For at muliggøre en hensigtsmæssig udførelse af opgaverne vedrørende sikkerhedsgodkendelse er det yderst vigtigt, at Kommissionen tilvejebringer alle de oplysninger, der er nødvendige for udførelsen af disse opgaver. Det er også vigtigt, at aktiviteterne i forbindelse med sikkerhedsgodkendelse koordineres med det arbejde, der udføres af de organer, som er ansvarlige for forvaltningen af programmerne i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1285/2013, og af andre enheder, der er ansvarlige for gennemførelsen af sikkerhedsbestemmelserne.
(6)
Den risikovurderings- og risikoforvaltningstilgang, der skal anvendes, bør følge bedste praksis. Den bør omfatte anvendelse af sikkerhedsforanstaltninger i overensstemmelse med begrebet forsvar i dybden. Den bør tage hensyn til sandsynligheden for, at en risiko eller en frygtet hændelse indtræder. Den bør også være forholdsmæssig, passende og omkostningseffektiv under hensyntagen til omkostningerne ved gennemførelse af foranstaltninger til at mindske risici i forhold til den efterfølgende sikkerhedsfordel. Forsvar i dybden har til formål at øge systemernes sikkerhed ved at gennemføre tekniske og ikketekniske sikkerhedsforanstaltninger, der er organiseret som en kæde af forsvarsmekanismer.
(7)
Udviklingen, herunder de relevante tilknyttede forskningsaktiviteter, og fremstillingen af PRS-modtagere og PRS-sikkerhedsmoduler udgør særlig følsomme aktiviteter. Det er derfor yderst vigtigt, at der fastlægges procedurer for godkendelse af producenterne af PRS-modtagere og PRS-sikkerhedsmoduler.
(8)
I betragtning af den potentielt store mængde netværk og udstyr, der er forbundet med det system, som etableres i henhold til Galileoprogrammet, navnlig til brugen af PRS, bør der desuden i sikkerhedsgodkendelsesstrategien fastlægges principper for sikkerhedsgodkendelse af disse netværk og dette udstyr for at sikre, at denne godkendelse udføres på ensartet vis, uden at dette griber ind i kompetencen hos medlemsstaternes nationale enheder, der har kompetence på sikkerhedsområdet. Anvendelsen af disse principper vil muliggøre en konsekvent risikostyring og mindske behovet for at optrappe alle risikobegrænsende tiltag på systemniveau, hvilket ville have negative konsekvenser for omkostninger, tidsplan, resultater og levering af tjenester.
(9)
Produkter og foranstaltninger, som beskytter mod elektromagnetiske emissioner (dvs. mod elektronisk aflytning), og kryptografiske produkter, der anvendes til sikring af systemerne, bør evalueres og godkendes af de nationale enheder med kompetence på sikkerhedsområdet i det land, hvor den virksomhed, der fremstiller sådanne produkter, er etableret. I forbindelse med kryptografiske produkter bør denne evaluering og godkendelse suppleres i overensstemmelse med principperne i punkt 26-30 i bilag IV til Rådets afgørelse 2013/488/EU (6). Den myndighed, der er ansvarlig for sikkerhedsgodkendelsen af systemerne, bør godkende udvalget af disse godkendte produkter og foranstaltninger, idet der tages hensyn til de samlede krav til systemerne.
(10)
Forordning (EU) nr. 912/2010, særlig kapitel III, fastsætter udtrykkeligt betingelser for agenturets udførelse af sine opgaver vedrørende sikkerhedsgodkendelse af systemerne. Især fastsætter den i princippet, at beslutninger vedrørende sikkerhedsgodkendelse skal træffes uafhængigt af Kommissionen og de organer, der er ansvarlige for gennemførelsen af programmerne, og at myndigheden for sikkerhedsgodkendelse af systemer bør være et uafhængigt organ inden for agenturets rammer, der uafhængigt træffer beslutninger.
(11)
I overensstemmelse med dette princip nedsættes ved forordning (EU) nr. 912/2010 Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse af Europæiske GNSS-systemer (»Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse«), som sammen med bestyrelsen og den administrerende direktør udgør agenturets tre organer. Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse udfører de opgaver, som agenturet er tildelt med hensyn til sikkerhedsgodkendelse, og er bemyndiget til på agenturets vegne at træffe afgørelser om sikkerhedsgodkendelse. Komitéen bør vedtage sin forretningsorden og udnævne sin formand.
(12)
Eftersom Kommissionen i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1285/2013 skal garantere sikkerheden af programmerne, herunder sikkerheden af systemerne og driften heraf, bør Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses aktiviteter begrænses til aktiviteterne vedrørende sikkerhedsgodkendelse af systemerne og bør ikke berøre Kommissionens opgaver og ansvarsområder. Dette bør navnlig gælde i forbindelse med Kommissionens opgaver og ansvarsområder i henhold til artikel 13 i forordning (EU) nr. 1285/2013 og artikel 8 i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1104/2011/EU (7), herunder vedtagelse af ethvert dokument vedrørende sikkerhed ved en delegeret retsakt, en gennemførelsesretsakt eller lignende i overensstemmelse med disse artikler. Med forbehold af Kommissionens opgaver og ansvarsområder bør Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse dog i lyset af sin særlige ekspertise inden for sit kompetenceområde have ret til at rådgive Kommissionen om udarbejdelsen af udkast til de retsakter, der er omhandlet i disse artikler.
(13)
Det bør også sikres, at aktiviteter vedrørende sikkerhedsgodkendelse udføres med forbehold af medlemsstaternes nationale kompetencer og prærogativer for så vidt angår sikkerhedsgodkendelse.
(14)
I forbindelse med sikkerhed kan begreberne »kontroller« og »test« omfatte sikkerhedsvurderinger, -inspektioner, -kontroller og -test.
(15)
Med henblik på at udøve sine aktiviteter effektivt bør Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse kunne oprette relevante underorganer, der udfører dens instrukser. Den bør navnlig nedsætte et panel, som bistår den med forberedelse af dens beslutninger.
(16)
Der bør under tilsyn af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse nedsættes en gruppe af eksperter fra medlemsstaterne til at udføre de af kryptodistributionsmyndighedens (CDA) opgaver, der er forbundet med forvaltning af EU's kryptografiske materiale. Denne gruppe bør nedsættes midlertidigt for at sikre kontinuiteten i forvaltningen af kommunikationssikkerhedsprodukter i Galileoprogrammets etablerings- og ibrugtagningsfase. Der bør anvendes en holdbar løsning til udførelse af sådanne operationelle opgaver på længere sigt, når det system, der er etableret i henhold til Galileoprogrammet, er fuldt operationelt.
(17)
Forordning (EU) nr. 1285/2013 fastlægger den offentlige styringsordning for programmerne for årene 2014-2020. Den giver Kommissionen det overordnede ansvar for programmerne. Den udvider endvidere agenturets opgaver og fastsætter især, at agenturet skal spille en vigtig rolle i driften af systemerne og med hensyn til at maksimere de samfundsøkonomiske fordele ved systemerne.
(18)
I denne nye sammenhæng er det yderst vigtigt at sikre, at Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse kan udføre det hverv, som den er tildelt, fuldt uafhængigt, især i forhold til agenturets øvrige organer og aktiviteter og for at undgå enhver interessekonflikt. Det er derfor vigtigt inden for agenturets rammer yderligere at adskille de aktiviteter, der er knyttet til sikkerhedsgodkendelse, fra agenturets andre aktiviteter, såsom forvaltning af Galileos sikkerhedsovervågningscenter, bidrag til kommercialiseringen af systemerne og alle de aktiviteter, som Kommissionen måtte delegere til agenturet, især med hensyn til systemernes drift. Med dette formål for øje bør Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse og de af agenturets medarbejdere, der er under dennes kontrol, udføre deres arbejde på en måde, der sikrer deres selvstændighed og uafhængighed i forhold til agenturets andre aktiviteter. Der bør senest den 1. januar 2014 foretages en konkret og effektiv strukturel opdeling af agenturets forskellige aktiviteter. Agenturets interne personalevedtægt bør også sikre selvstændighed og uafhængighed for det personale, der er beskæftiget med sikkerhedsgodkendelsesaktiviteter, i forhold til det personale, der er beskæftiget med agenturets øvrige aktiviteter.
(19)
Forordning (EU) nr. 912/2010 bør derfor ændres for at øge Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses og dens formands uafhængighed og beføjelser, og i vidt omfang tilpasse denne uafhængighed og de beføjelser til den uafhængighed og de beføjelser, som agenturets bestyrelse og administrerende direktør har, samtidig med at der fastsættes bestemmelser om en forpligtelse til samarbejde mellem agenturets forskellige organer.
(20)
Ved udpegelsen af medlemmerne af bestyrelserne og ved valget af deres formænd og næstformænd bør der i givet fald tages hensyn til betydningen af en afbalanceret repræsentation af kønnene. Endvidere bør relevante ledelsesmæssige, administrative og budgetmæssige kompetencer også tages i betragtning.
(21)
Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse i modsætning til bestyrelsen bør forberede og godkende den del af agenturets arbejdsprogrammer, der beskriver de operationelle aktiviteter, der er knyttet til sikkerhedsgodkendelse af systemerne, og den del af årsrapporten om agenturets aktiviteter og fremtidsudsigter, der vedrører sikkerhedsgodkendelse af systemerne. Den bør videregive dem i god tid til bestyrelsen, således at de kan blive indarbejdet i agenturets arbejdsprogram og årsrapport. Den bør desuden udøve disciplinærmyndighed over for sin formand.
(22)
Det er ønskeligt, at formanden for Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse tildeles en rolle i forbindelse med sikkerhedsgodkendelsesaktiviteterne, der er sammenlignelig med den administrerende direktørs i forbindelse med agenturets andre aktiviteter. Foruden sin funktion at repræsentere agenturet som allerede fastsat i forordning (EU) nr. 912/2010 bør formanden for Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse derfor forvalte sikkerhedsgodkendelsesaktiviteterne under ledelse af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse og sikre gennemførelsen af den del af agenturets arbejdsprogrammer, der vedrører godkendelse. På anmodning af Europa-Parlamentet eller Rådet bør formanden for Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse også aflægge rapport om udførelsen af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses opgaver og afgive en erklæring over for dem.
(23)
Der bør indføres passende procedurer for det tilfælde, at bestyrelsen ikke godkender agenturets arbejdsprogrammer, for at sikre, at sikkerhedsgodkendelsesprocessen ikke berøres og kan gennemføres uden afbrydelse.
(24)
I betragtning af at en række tredjelande er involveret, og at internationale organisationer kan blive involveret i programmerne, herunder vedrørende sikkerhed, bør der fastsættes udtrykkelige bestemmelser om, at repræsentanter for internationale organisationer og tredjelande, navnlig Schweiz, som der bør indgås en samarbejdsaftale med (8), undtagelsesvis og på visse betingelser kan deltage i arbejdet i Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse. I overensstemmelse med artikel 218 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) bør sådanne betingelser fastsættes i en international aftale, der skal indgås med Unionen under hensyntagen til sikkerhedsanliggender og navnlig beskyttelse af EU's klassificerede informationer. Samarbejdsaftalen om satellitnavigation mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater og Kongeriget Norge (9) og protokol 31 og 37 til EØS-aftalen danner allerede rammer for Norges deltagelse. I betragtning af dens særlige ekspertise bør det være muligt at høre Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse inden for sit kompetenceområde før eller under forhandlingerne om sådanne internationale aftaler.
(25)
Forordning (EU) nr. 912/2010 bør tilpasses principperne i den fælles tilgang til de decentrale agenturer vedtaget af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen henholdsvis den 5. juli, den 26. juni og den 12. juni 2012, især vedrørende reglerne om bestyrelsens vedtagelse af afgørelser, varigheden af mandatperioden for medlemmerne af bestyrelsen og Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse og for deres formænd, eksistensen af et flerårigt arbejdsprogram, bestyrelsens beføjelser i personalespørgsmål, evaluering og revision af forordningen, forebyggelse og håndtering af interessekonflikter og behandling af følsomme, men ikke-klassificerede informationer. Processen for vedtagelse af det flerårige arbejdsprogram bør gennemføres under fuld overholdelse af principperne om loyalt samarbejde og under hensyntagen til de tidsmæssige begrænsninger, der er forbundet med et sådant arbejdsprogram.
(26)
Med hensyn til forebyggelse og håndtering af interessekonflikter er det vigtigt, at agenturet får og bevarer et ry for upartiskhed, integritet og en høj faglig standard. Der bør aldrig være legitim grund til at mistænke, at beslutninger kan påvirkes af interesser, der er i konflikt med agenturets rolle som et organ, der tjener Unionen som helhed, eller af private interesser eller tilknytninger hos et medlem af agenturets personale, en udstationeret national ekspert eller observatør eller et medlem af bestyrelsen eller Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse, som ville skabes eller potentielt skabe en konflikt med den pågældende persons korrekte udøvelse af sine officielle pligter. Bestyrelsen og Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse bør derfor vedtage omfattende regler om interessekonflikter, som dækker hele agenturet. I disse regler bør der tages hensyn til Revisionsrettens henstillinger i særberetning nr. 15/2012, som blev udarbejdet på anmodning af Europa-Parlamentet, og til nødvendigheden af at undgå interessekonflikter mellem medlemmerne af bestyrelsen og af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse.
(27)
For at sikre åbenhed omkring agenturets virksomhed bør dets forretningsorden offentliggøres. Visse offentlige og private interesser bør dog beskyttes gennem undtagelser. For at sikre, at programmerne fungerer tilfredsstillende, bør de flerårige og årlige arbejdsprogrammer og årsrapporten være så detaljerede som muligt. Som følge heraf kan de indeholde materiale, der er følsomt set ud fra et sikkerheds- eller kontraktmæssigt synspunkt. Det vil derfor være hensigtsmæssigt, at der kun offentliggøres en sammenfatning af disse dokumenter. Af hensyn til gennemsigtigheden bør disse sammenfatninger ikke desto mindre være så fuldstændige som muligt.
(28)
Det bør også understreges, at agenturets arbejdsprogrammer bør fastlægges på grundlag af en resultatforvaltningsproces, herunder resultatindikatorer, med henblik på en effektiv vurdering af de opnåede resultater.
(29)
Agenturets arbejdsprogrammer bør også indeholde programmering af ressourcer, herunder de menneskelige og finansielle ressourcer, der afsættes til hver aktivitet, og samtidig tage hensyn til den omstændighed, at udgifterne til agenturets nye personalebehov delvis bør opvejes af en passende reduktion i Kommissionens stillingsfortegnelse i samme periode, det vil sige fra 2014 til 2020.
(30)
Med forbehold af den politiske beslutning om EU-agenturers hjemsteder, af det ønskelige i geografisk spredning og af de mål, som medlemsstaterne har fastsat vedrørende nye agenturers hjemsteder, jf. konklusionerne vedtaget af repræsentanterne for medlemsstaterne forsamlet på stats- og regeringschefniveau den 13. december 2003 i Bruxelles og fremhævet i konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i juni 2008, bør der tages hensyn til objektive kriterier i beslutningsprocessen, når placeringen af et agenturs lokale kontorer skal fastlægges. Disse kriterier omfatter lokalernes tilgængelighed, relevant uddannelsesinfrastruktur for børn af medarbejdere og udsendte nationale eksperter, adgang til arbejdsmarkedet, socialsikringssystemet og behandling i sundhedsvæsenet for familierne til medarbejdere og udsendte nationale eksperter samt gennemførelses- og driftsomkostninger.
(31)
Værtslandene bør gennem særlige ordninger sikre de nødvendige vilkår for et velfungerende agentur, så som passende uddannelses- og transportfaciliteter.
(32)
Repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer har ved afgørelse 2010/803/EU (10) vedtaget, at agenturet skal have sit hjemsted i Prag. Værtsaftalen mellem Den Tjekkiske Republik og agenturet blev indgået den 16. december 2011 og trådte i kraft den 9. august 2012. Denne værtsaftale og andre særlige ordninger anses for at opfylde kravene i forordning (EU) nr. 912/2010.
(33)
Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssige foranstaltninger under hele udgiftscyklussen, navnlig gennem forebyggelse og påvisning af uregelmæssigheder, udførelse af undersøgelser, tilbagesøgning af midler, der er gået tabt, udbetalt uretmæssigt eller forvaltet ukorrekt, og hvis nødvendigt anvendelse af sanktioner.
(34)
Eftersom artikel 8 i forordning (EU) nr. 1285/2013 giver medlemsstaterne mulighed for at bidrage med supplerende midler til finansieringen af visse programelementer, bør agenturet have tilladelse til at tildele kontrakter i fællesskab med medlemsstaterne, når dette er hensigtsmæssigt for udførelsen af dets opgaver.
(35)
Agenturet bør følge Kommissionens regler for sikkerhedsbeskyttelse af EU's klassificerede informationer. Det bør også være i stand til at fastlægge regler for håndtering af ikke-klassificerede, men følsomme informationer. Disse regler bør kun gælde for agenturets håndtering af sådanne informationer. Ikke-klassificerede, men følsomme informationer er informationer eller materiale, som agenturet bør beskytte som følge af retlige forpligtelser i traktaterne og/eller på grund af følsomheden heraf. De omfatter, men er ikke begrænset til, informationer eller materiale, der er tjenestehemmeligheder, jf. artikel 339 i TEUF, informationer vedrørende de spørgsmål, der er omhandlet i artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 (11), eller informationer inden for anvendelsesområdet for Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 (12).
(36)
Forordning (EU) nr. 912/2010 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
I forordning (EU) nr. 912/2010 foretages følgende ændringer:
1)
Artikel 2-8 affattes således:
»Artikel 2
Opgaver
Agenturet varetager de opgaver, der er fastsat i artikel 14 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1285/2013 (13).
Artikel 3
Organer
1. Agenturets organer er:
a)
bestyrelsen
b)
den administrerende direktør
c)
Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse af Europæiske GNSS-systemer (»Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse«).
2. Agenturets organer udfører deres opgaver som anført i henholdsvis artikel 6, 8 og 11.
3. Bestyrelsen og den administrerende direktør, Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse og dennes formand samarbejder for at sørge for agenturets drift og koordination af dets organer i henhold til procedurerne fastsat i agenturets interne regler, såsom bestyrelsens forretningsorden, Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses forretningsorden, de finansielle bestemmelser for agenturet, gennemførelsesbestemmelserne til personalevedtægten og reglerne om aktindsigt.
Artikel 4
Retlig status, lokale kontorer
1. Agenturet er et EU-organ. Det har status som juridisk person.
2. Agenturet har i hver medlemsstat den mest vidtgående rets- og handleevne, som den pågældende stats lovgivning tillægger juridiske personer. Agenturet kan i særdeleshed erhverve og afhænde løsøre og fast ejendom og optræde som part i retssager.
3. Agenturet kan beslutte at oprette lokale kontorer i medlemsstaterne med disses samtykke eller i tredjelande, som deltager i agenturets arbejde i henhold til artikel 23.
4. Valget af disse kontorers placering foretages på grundlag af objektive kriterier, der fastsættes med henblik på at sikre et velfungerende agentur.
Bestemmelserne vedrørende agenturets oprettelse og funktion i værtsmedlemsstaterne og værtstredjelandene og vedrørende de fordele, som de indrømmer den administrerende direktør, medlemmer af bestyrelsen og Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse og agenturets personale og medlemmer af deres familier, er omfattet af særlige ordninger, som agenturet har truffet aftale om med disse medlemsstater og lande. De særlige ordninger godkendes af bestyrelsen.
5. Værtsmedlemsstater og værtstredjelande sikrer gennem de i stykke 4 omhandlede særlige ordninger de nødvendige vilkår for et velfungerende agentur.
6. Agenturet repræsenteres af sin administrerende direktør, jf. dog artikel 11a, stk. 1, litra f).
Artikel 5
Bestyrelsen
1. Der nedsættes hermed en bestyrelse, som skal udføre de i artikel 6 angivne opgaver.
2. Bestyrelsen sammensættes af:
a)
en repræsentant for hver medlemsstat, der udpeges af denne
b)
fire repræsentanter udpeget af Kommissionen
c)
en repræsentant uden stemmeret udpeget af Europa-Parlamentet.
Medlemmerne af bestyrelsen og Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse udpeges på baggrund af deres relevante erfaring og ekspertise.
Bestyrelsesmedlemmernes mandatperiode er fire år og kan fornys én gang. Europa-Parlamentet, Kommissionen og medlemsstaterne tilstræber at begrænse udskiftningen af deres repræsentanter i bestyrelsen.
Formanden eller næstformanden for Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse, en repræsentant for Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (»den højtstående repræsentant«) og en repræsentant for Den Europæiske Rumorganisation (»ESA«) indbydes til at deltage i bestyrelsesmøderne som observatører på de betingelser, der er fastsat i bestyrelsens forretningsorden.
3. Deltagelse af repræsentanter for tredjelande eller internationale organisationer og betingelserne herfor fastsættes, hvor det er relevant, i forbindelse med de i artikel 23, stk. 1, omhandlede aftaler, og skal være i overensstemmelse med bestyrelsens forretningsorden.
4. Bestyrelsen vælger en formand og en næstformand blandt sine medlemmer. Næstformanden afløser automatisk formanden, når denne er forhindret i at udføre sit hverv. Formandens og næstformandens mandatperiode er to år, den kan fornys én gang og hver mandatperiode udløber, når nævnte person ophører med at være medlem af bestyrelsen.
Bestyrelsen har beføjelse til at afskedige formanden, næstformanden eller dem begge.
5. Bestyrelsen træder sammen efter indkaldelse fra formanden.
Den administrerende direktør deltager normalt i drøftelserne, medmindre formanden bestemmer andet.
Bestyrelsen afholder ordinært bestyrelsesmøde to gange om året. Den træder desuden sammen på formandens initiativ eller på anmodning af mindst en tredjedel af medlemmerne.
Bestyrelsen kan indbyde enhver, hvis synspunkt kan være af interesse, til at deltage i sine møder som observatør. Bestyrelsens medlemmer kan, medmindre andet er fastsat i dens forretningsorden, bistås af rådgivere eller eksperter.
Bestyrelsens sekretariatsforretninger varetages af agenturet.
6. Medmindre andet følger af denne forordning, træffer bestyrelsen sine beslutninger med et absolut flertal blandt sine stemmeberettigede medlemmer.
Der kræves et flertal på to tredjedele af alle stemmeberettigede medlemmer til valg og afskedigelse af formanden og næstformanden for bestyrelsen, jf. stk. 4, og til vedtagelse af budgettet og arbejdsprogrammer.
7. Medlemmer, der repræsenterer medlemsstaterne og Kommissionen, har hver én stemme. Den administrerende direktør deltager ikke i afstemninger. Beslutninger på grundlag af artikel 6, stk. 2, litra a) og b), og artikel 6, stk. 5, kan ikke vedtages uden tilslutning fra Kommissionens repræsentanter, bortset fra spørgsmål, der er omfattet af kapitel III.
De nærmere afstemningsregler, herunder betingelserne for, at et medlem kan handle ved fuldmagt fra et andet medlem, fastlægges i bestyrelsens forretningsorden.
Artikel 6
Bestyrelsens opgaver
1. Bestyrelsen sørger for, at agenturet udfører de opgaver, det er blevet pålagt, på de i denne forordning fastsatte betingelser og træffer de nødvendige beslutninger med henblik herpå, uden at dette griber ind i de kompetencer, der er tildelt Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse for så vidt angår de aktiviteter, der henhører under kapitel III.
2. Endvidere skal bestyrelsen:
a)
senest den 30. juni i det første år i den flerårige finansielle ramme i henhold til artikel 312 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, vedtage agenturets flerårige arbejdsprogram for den periode, der er omfattet af denne flerårige finansielle ramme, efter uden ændringer at have integreret den del, der er udarbejdet af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse i henhold til artikel 11, stk. 4, litra a), og efter at have indhentet udtalelse fra Kommissionen. Europa-Parlamentet høres om dette flerårige arbejdsprogram, forudsat at formålet med høringen er at udveksle synspunkter, og at resultatet er ikke bindende for agenturet
b)
senest den 15. november hvert år, vedtage agenturets arbejdsprogram for det følgende år efter uden ændringer at have integreret den del, der er udarbejdet af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse i overensstemmelse med artikel 11, stk. 4, litra b), og efter at have indhentet udtalelse fra Kommissionen
c)
varetage sine budgetmæssige opgaver i henhold til artikel 13, stk. 5, 6, 10 og 11, samt artikel 14, stk. 5
d)
sikre driften af Galileos sikkerhedsovervågningscenter, jf. artikel 15, stk. 1, litra a), nr. ii), i forordning (EU) nr. 1285/2013
e)
vedtage gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 (14) i overensstemmelse med artikel 21 i denne forordning
f)
godkende de ordninger, der er omhandlet i artikel 23, stk. 2, efter høring af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse om de bestemmelser i disse ordninger, der vedrører sikkerhedsgodkendelse
g)
vedtage de nødvendige tekniske procedurer for udførelsen af sine opgaver
h)
vedtage årsrapporten om agenturets aktiviteter og fremtidsplaner og senest den 1. juli videresende den til Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og Revisionsretten efter uden ændringer at have integreret den del, der er udarbejdet af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse i overensstemmelse med artikel 11, stk. 4, litra c)
i)
sikre en fyldestgørende opfølgning af resultaterne og anbefalingerne af de i artikel 26 omhandlede evalueringer og audits såvel som de, der følger af undersøgelser foretaget af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), og alle interne eller eksterne revisionsberetninger, og videregive alle relevante oplysninger om evalueringsprocedurerne til budgetmyndigheden
j)
høres af den administrerende direktør om de uddelegeringsaftaler, der er omhandlet i artikel 14, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1285/2013, inden disse undertegnes
k)
på grundlag af et forslag fra den administrerende direktør, godkende samarbejdsordningerne mellem agenturet og ESA som omhandlet i artikel 14, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1285/2013
l)
på baggrund af et forslag fra den administrerende direktør, godkende en strategi til bekæmpelse af svig
m)
om nødvendigt og på grundlag af forslag fra den administrerende direktør, godkende agenturets organisationsstrukturer
n)
vedtage og offentliggøre sin forretningsorden.
3. Med hensyn til agenturets personale udøver bestyrelsen de beføjelser, der i henhold til vedtægten for tjenestemænd i Den Europæiske Union (15) (»tjenestemandsvedtægten«) gælder for ansættelsesmyndigheden og i henhold til ansættelsesvilkårene for øvrige ansatte gælder for den myndighed, der har kompetence til at indgå ansættelseskontrakter (»ansættelsesmyndighedens beføjelser«).
Efter proceduren i tjenestemandsvedtægtens artikel 110 træffer bestyrelsen en beslutning i henhold til artikel 2, stk. 1, i tjenestemandsvedtægten og artikel 6 i ansættelsesvilkårene for øvrige ansatte, hvorved ansættelsesmyndighedens beføjelser, uddelegeres til den administrerende direktør, og fastsætter de betingelser, hvorved denne uddelegering kan ophæves. Den administrerende direktør aflægger rapport til bestyrelsen om udøvelsen af disse delegerede beføjelser. Den administrerende direktør bemyndiges til at subdelegere disse beføjelser.
I medfør af andet afsnit i dette stykke, og når ekstraordinære hensyn kræver dette, kan bestyrelsen beslutte midlertidigt at ophæve delegeringen af ansættelsesmyndighedens beføjelser til den administrerende direktør og de af denne subdelegerede beføjelser og selv udøve disse eller uddelegere dem til sine medlemmer eller til en anden medarbejder end den administrerende direktør.
Uanset andet afsnit uddelegerer bestyrelsen til formanden for Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse de i første afsnit nævnte beføjelser vedrørende rekrutteringen, evalueringen og omklassificeringen af det personale, der er beskæftiget med de aktiviteter, der er omfattet af kapitel III, samt de disciplinære foranstaltninger, der træffes over for sådant personale.
Bestyrelsen vedtager gennemførelsesbestemmelserne til tjenestemandsvedtægten og ansættelsesvilkårene for øvrige ansatte i overensstemmelse med artikel 110 i tjenestemandsvedtægten. I forbindelse med rekruttering, evaluering og omklassificering af det personale, der er beskæftiget med aktiviteterne i kapitel III, og disciplinære foranstaltninger, der skal træffes over for dette, hører bestyrelsen forinden Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse og tager behørigt hensyn til dennes bemærkninger.
Bestyrelsen vedtager også en afgørelse om fastsættelse af bestemmelser for udstationering af nationale eksperter til agenturet. Inden afgørelsen vedtages, hører bestyrelsen Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse med hensyn til udstationeringen af nationale eksperter i forbindelse med de sikkerhedsgodkendelsesaktiviteter, der er omhandlet i kapitel III og tager behørigt hensyn til dennes bemærkninger.
4. Bestyrelsen udnævner den administrerende direktør og kan forlænge eller afslutte dennes mandat i henhold til artikel 15b, stk. 3 og 4.
5. Bestyrelsen udøver disciplinærmyndighed over for den administrerende direktør for så vidt angår dennes embedsførelse, navnlig vedrørende sikkerhedsanliggender, der henhører under agenturets kompetence, undtagen i forbindelse med aktiviteter, der iværksættes i overensstemmelse med kapitel III.
Artikel 7
Administrerende direktør
Agenturet ledes af dets administrerende direktør, der udfører sit hverv under tilsyn af bestyrelsen, uden at dette griber ind i de beføjelser, der i overensstemmelse med henholdsvis artikel 11 og 11a er tillagt Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse og formanden for Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse.
Med forbehold af Kommissionens og bestyrelsens beføjelser skal den administrerende direktør være uafhængig i udførelsen af sit hverv og må hverken søge eller modtage instruktioner fra nogen regering eller noget andet organ.
Artikel 8
Den administrerende direktørs opgaver
Den administrerende direktør udfører følgende opgaver:
a)
repræsentere agenturet, undtagen i forbindelse med aktiviteter og beslutninger truffet i overensstemmelse med kapitel II og III, og undertegne de uddelegeringsaftaler, der er omhandlet i artikel 14, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1285/2013 i overensstemmelse med artikel 6, stk. 2, litra j), i nærværende forordning
b)
forberede samarbejdsordningerne mellem agenturet og ESA, som omhandlet i artikel 14, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1285/2013, og forelægge dem for bestyrelsen i overensstemmelse med artikel 6, stk. 2, litra k), i denne forordning og undertegne dem efter at have fået bestyrelsens godkendelse
c)
forberede bestyrelsens arbejde og deltage uden stemmeret i bestyrelsens arbejde med forbehold af artikel 5, stk. 5, andet afsnit
d)
gennemføre de afgørelser, der træffes af bestyrelsen
e)
udarbejde agenturets flerårige og årlige arbejdsprogrammer og forelægge dem for bestyrelsen til godkendelse med undtagelse af de dele, der udarbejdes og vedtages af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse i overensstemmelse med artikel 11, stk. 4, litra a) og b)
f)
gennemføre de flerårige og årlige arbejdsprogrammer med undtagelse af de dele, der gennemføres af formanden for Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse i overensstemmelse med artikel 11a, stk. 1, litra b)
g)
udarbejde en statusrapport om gennemførelsen af det årlige arbejdsprogram og eventuelt det flerårige arbejdsprogram til hvert bestyrelsesmøde og medtage uden ændringer den del, som formanden for Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse har udarbejdet, i overensstemmelse med artikel 11a, stk. 1, litra d)
h)
udarbejde årsrapport om agenturets aktiviteter og fremtidsplaner med undtagelse af den del, der udarbejdes og godkendes af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse i overensstemmelse med artikel 11, stk. 4, litra c), vedrørende aktiviteter, der er omfattet af kapitel III, og forelægge denne for bestyrelsen til godkendelse
i)
træffe alle nødvendige foranstaltninger, herunder vedtagelse af interne administrative instrukser og offentliggørelse af meddelelser, for at sikre, at agenturet fungerer i overensstemmelse med denne forordning
j)
udarbejde overslag over agenturets indtægter og udgifter i henhold til artikel 13 og gennemføre budgettet i henhold til artikel 14
k)
sikre, at agenturet som ansvarlig for driften af Galileos sikkerhedsovervågningscenter er i stand til at efterkomme instrukser i henhold til Rådets fælles aktion 2004/552/FUSP (16), og udfylde sin rolle som omhandlet i artikel 6 i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1104/2011/EU (17)
l)
sikre videregivelsen af alle relevante oplysninger mellem agenturets organer, navnlig hvad angår sikkerhedsanliggender som omhandlet i artikel 3, stk. 1, i denne forordning
m)
meddele Kommissionen agenturets synspunkter vedrørende tekniske og operationelle specifikationer, der er nødvendige for at kunne gennemføre udviklingen af systemer, jf. artikel 12, stk. 3, litra d), i forordning (EU) nr. 1285/2013, herunder for definitionen af procedurerne for accept og revision, og forskningsaktiviteterne til støtte for denne udvikling
n)
udarbejde i tæt samarbejde med formanden for Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse med hensyn til spørgsmål vedrørende sikkerhedsgodkendelsesaktiviteter, der er omfattet af kapitel III i denne forordning, agenturets organisationsstrukturer og forelægge dem for bestyrelsen til godkendelse
o)
udøve de i artikel 6, stk. 3, første afsnit, nævnte beføjelser over for agenturets personale, i det omfang disse beføjelser tillægges den administrerende direktør i henhold til artikel 6, stk. 3, andet afsnit
p)
vedtage med bestyrelsens samtykke de foranstaltninger, der er nødvendige for at oprette lokale kontorer i medlemsstater eller i tredjelande, jf. artikel 4, stk. 3
q)
sikre, at Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse, de organer, som er omhandlet i artikel 11, stk. 11, og formanden for Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse råder over et sekretariat og alle nødvendige ressourcer, så dette kan fungere efter hensigten
r)
udarbejde en handlingsplan med henblik på at sikre opfølgningen af resultaterne og anbefalingerne i de evalueringer og audit, der er omhandlet i artikel 26, med undtagelse af den del i handlingsplan, som vedrører de aktiviteter, der er omfattet af kapitel III, og forelægge en halvårlig statusrapport efter uden ændringer at have medtaget den del, som formanden for Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse har udarbejdet, for Kommissionen og den forelægges også for bestyrelsen til orientering
s)
træffe de nødvendige foranstaltninger til beskyttelse af Unionens finansielle interesser:
i)
forebyggende foranstaltninger over for svig, bestikkelse og alle andre ulovlige aktiviteter og gør brug af effektive kontrolforanstaltninger
ii)
inddrive uberettiget udbetalte beløb og gennemføre i givet fald effektive, afskrækkende administrative og finansielle sanktioner, der står i rimeligt forhold til overtrædelsen
t)
udarbejde en strategi til bekæmpelse af svig for agenturet, som står i forhold til risikoen for svig, under henvisning til en cost-benefit-analyse af de foranstaltninger, der skal gennemføres, og tage hensyn til resultaterne og anbefalingerne fra undersøgelser, der er foretaget af OLAF, og forelægge denne for bestyrelsen med henblik på godkendelse.
2)
Følgende artikel indsættes:
»Artikel 8a
Arbejdsprogram og årsrapport
1. Agenturets flerårige arbejdsprogram, jf. artikel 6, stk. 2, litra a), omfatter de aktiviteter, som agenturet skal gennemføre i løbet af den periode, der er omfattet af den flerårige finansielle ramme i henhold til artikel 312 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, herunder de aktiviteter i forbindelse med internationale relationer og kommunikation, som agenturet er ansvarligt for. Dette program skal indeholde den overordnede strategiske programmering, herunder mål, etaper, forventede resultater og resultatindikatorer, samt programmeringen af ressourcer, herunder de menneskelige og finansielle ressourcer, der afsættes til hver enkelt aktivitet. Det skal tage hensyn til de evalueringer og audit, der er omhandlet i artikel 26 i denne forordning. Det flerårige arbejdsprogram skal desuden til orientering omfatte en beskrivelse af de opgaver, som Kommissionen har pålagt agenturet, herunder programstyringsopgaverne som omhandlet i artikel 14, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1285/2013.
2. Det i artikel 6, stk. 2, litra b), i nærværende forordning omhandlede årlige arbejdsprogram baseres på det flerårige arbejdsprogram. Det fastlægger de aktiviteter, som agenturet skal udføre i løbet af det kommende år, herunder de foranstaltninger, der er knyttet til internationale relationer og den kommunikation, som agenturet er ansvarligt for. Det årlige arbejdsprogram skal indeholde detaljerede mål og forventede resultater, herunder resultatindikatorer. Det anføres klart i programmet, hvilke opgaver der er blevet tilføjet, ændret eller slettet i forhold til det foregående regnskabsår, samt ændringer i resultatindikatorerne og deres målværdier. Programmet skal også fastlægge de menneskelige og finansielle ressourcer, der afsættes til hver enkelt aktivitet. Dette omfatter til orientering de opgaver, som Kommissionen har pålagt agenturet ved hjælp af en uddelegeringsaftale i henhold til artikel 14, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1285/2013.
3. Den administrerende direktør fremsender efter godkendelse i bestyrelsen de flerårige og årlige arbejdsprogrammer til Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og medlemsstaterne og offentliggør en sammenfatning deraf.
4. Den årsrapport, der er omhandlet i artikel 8, litra h), i denne forordning skal indeholde oplysninger om:
a)
gennemførelsen af de flerårige og årlige arbejdsprogrammer, herunder med hensyn til resultatindikatorer
b)
gennemførelsen af budget- og personalepolitikplanen
c)
agenturets forvaltning og interne kontrolsystemer samt om de fremskridt, der er gjort med hensyn til at gennemføre projektforvaltningssystemerne og -teknikkerne, som omhandlet i artikel 11, litra e, i forordning (EU) nr. 1285/2013
d)
alle foranstaltninger med henblik på at forbedre agenturets miljøvenlighed
e)
resultater af interne og eksterne audit og opfølgning af anbefalingerne i audittene og af henstillingen om decharge
f)
den administrerende direktørs erklæring om årsrapportens rigtighed.
Der offentliggøres en sammenfatning af årsrapporten.«
3)
Artikel 9, stk. 1, affattes således:
»1. I henhold til artikel 16 i forordning (EU) nr. 1285/2013 anvendes de procedurer, der er fastlagt i fælles aktion 2004/552/FUSP, i de tilfælde, hvor systemernes drift vil kunne berøre Unionens eller medlemsstaternes sikkerhed.«
4)
Artikel 10 og 11 affattes således:
»Artikel 10
Almindelige principper
De i dette kapitel omhandlede sikkerhedsgodkendelsesaktiviteter for europæiske GNSS-systemer foretages i overensstemmelse med følgende principper:
a)
sikkerhedsgodkendelsesaktiviteter og -beslutninger udføres i en kontekst af kollektivt ansvar for Unionens og medlemsstaternes sikkerhed
b)
det tilstræbes, at beslutninger træffes ved konsensus
c)
sikkerhedsgodkendelsesaktiviteter udføres ved hjælp af en risikovurderings- og risikoforvaltningstilgang i betragtning af både sikkerhedsrisiciene ved de europæiske GNSS-systemer og konsekvenserne for så vidt angår udgifter og tidsplan i forbindelse med enhver foranstaltning til at mindske risiciene og under hensyntagen til målsætningen om ikke at sænke det generelle sikkerhedsniveau for systemerne
d)
beslutninger om sikkerhedsgodkendelse forberedes og træffes af fagfolk, der er behørigt kvalificerede med hensyn til godkendelse af komplekse systemer, og som er sikkerhedsgodkendt på et passende niveau, og som handler på en objektiv måde
e)
det tilstræbes at høre alle relevante parter, som har interesse i sikkerhedsanliggender
f)
sikkerhedsgodkendelsesaktiviteter udføres af alle relevante interessenter i overensstemmelse med en sikkerhedsgodkendelsesstrategi, uden at dette berører Europa-Kommissionens rolle som defineret i forordning (EU) nr. 1285/2013
g)
ifølge den proces, der er fastlagt i den relevante sikkerhedsgodkendelsesstrategi, baseres beslutninger om sikkerhedsgodkendelse på lokale beslutninger om sikkerhedsgodkendelse, der er truffet af medlemsstaternes behørige nationale myndigheder for sikkerhedsgodkendelse
h)
en permanent, gennemsigtig og fuldt forståelig overvågningsproces sikrer, at sikkerhedsrisiciene ved europæiske GNSS-systemer er kendte, at sikkerhedsforanstaltningerne fastlægges, således at disse risici begrænses til et acceptabelt niveau, i betragtning af sikkerhedsbehovene i Unionen og dens medlemsstater og med henblik på programmernes smidige gennemførelse, og at disse foranstaltninger anvendes i overensstemmelse med begrebet forsvar i dybden. Sådanne foranstaltningers effektivitet skal løbende evalueres. Processen i forbindelse med vurdering og forvaltning af sikkerhedsrisici foregår som en gentagelsesproces, der gennemføres i fællesskab af programmernes interessenter
i)
beslutninger om sikkerhedsgodkendelse træffes fuldstændig uafhængigt, herunder over for Kommissionen og andre organer, der er ansvarlige for gennemførelsen af programmerne og for levering af tjenester, og over for den administrerende direktør og agenturets bestyrelse
j)
sikkerhedsgodkendelsesaktiviteterne udføres under behørigt hensyntagen til nødvendigheden af en passende koordinering mellem Kommissionen og de myndigheder, der er ansvarlige for gennemførelsen af sikkerhedsbestemmelserne
k)
EU's klassificerede informationer behandles og beskyttes af alle de interessenter, der er involveret i gennemførelsen af programmerne, i overensstemmelse med de grundlæggende principper og minimumsstandarder, der er fastsat i Rådets og Kommissionens respektive sikkerhedsregler til beskyttelse af EU's klassificerede informationer.
Artikel 11
Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse
1. Der nedsættes hermed en komité for sikkerhedsgodkendelse af europæiske GNSS-systemer (»Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse«) til at udføre opgaverne i denne artikel.
2. Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse udfører sine opgaver, uden at dette griber ind i det ansvar, som Kommissionen har fået overdraget i medfør af forordning (EU) nr. 1285/2013, navnlig på sikkerhedsområdet, og uden at dette griber ind i medlemsstaternes kompetencer for så vidt angår sikkerhedsgodkendelse.
3. Som myndighed for sikkerhedsgodkendelse er Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse med hensyn til sikkerhedsgodkendelsen af de europæiske GNSS-systemer ansvarlig for:
a)
at fastlægge og godkende en sikkerhedsgodkendelsesstrategi, der omfatter:
i)
omfanget af de aktiviteter, der er nødvendige for at foretage og opretholde godkendelsen af de europæiske GNSS-systemer og deres potentielle sammenkobling med andre systemer
ii)
en sikkerhedsgodkendelsesproces for de europæiske GNSS-systemer med en detaljeringsgrad, der svarer til det krævede sikringsniveau, og som klart angiver godkendelsesbetingelserne. Denne proces udføres i overensstemmelse med de relevante krav, navnlig dem, der er omhandlet i artikel 13 i forordning (EU) nr. 1285/2013
iii)
den rolle, som de relevante interessenter, der er involveret i godkendelsesprocessen, skal spille
iv)
en tidsplan for godkendelse, der er i overensstemmelse med programfaserne, navnlig med hensyn til etablering og ibrugtagning af infrastruktur, levering af tjenester og udvikling
v)
principperne for den sikkerhedsgodkendelse af net forbundet til systemerne og PRS-udstyr forbundet til systemet etableret under Galileoprogrammet, og som skal foretages af de nationale enheder i medlemsstaterne, der har kompetence på sikkerhedsområdet
b)
at træffe beslutninger om sikkerhedsgodkendelse, navnlig om godkendelse af opsendelse af satellitter, bemyndigelse til at drive systemerne i deres forskellige konfigurationer og for de forskellige tjenester op til og med signaler i rummet og bemyndigelse til at drive de jordbaserede anlæg. Med hensyn til de net og det PRS-udstyr, der er forbundet til systemet etableret under Galileoprogrammet, træffer Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse kun beslutninger om bemyndigelse af organer til at udvikle og fremstille PRS-modtagere eller PRS-sikkerhedsmoduler, idet der tages hensyn til den rådgivning, der ydes af nationale enheder med kompetence på sikkerhedsområdet, og de overordnede sikkerhedsrisici
c)
at undersøge og, med undtagelse af de dokumenter, som Kommissionen skal vedtage i henhold til artikel 13 i forordning (EU) nr. 1285/2013 og artikel 8 i afgørelse nr. 1104/2011/EU, at godkende al dokumentation i forbindelse med sikkerhedsgodkendelse
d)
at rådgive Kommissionen inden for sit kompetenceområde om udarbejdelsen af tekstudkast til de retsakter, der er omhandlet i artikel 13 i forordning (EU) nr. 1285/2013 og artikel 8 i afgørelse nr. 1104/2011/EU, herunder med hensyn til etableringen af sikkerhedsdriftsprocedurer (SecOPs), og afgive en erklæring med sin endelige holdning
e)
at undersøge og godkende den vurdering af sikkerhedsrisici, der er udarbejdet i overensstemmelse med den i artikel 10, litra h), omhandlede overvågningsproces, idet der tages hensyn til, om der er overensstemmelse med de i litra c) i dette stykke omhandlede dokumenter og de dokumenter, der er udarbejdet i overensstemmelse med artikel 13 i forordning (EU) nr. 1285/2013 og artikel 8 i afgørelse nr. 1104/2011/EU; at samarbejde med Kommissionen om at definere risikobegrænsende foranstaltninger
f)
at kontrollere gennemførelsen af sikkerhedsforanstaltninger i forbindelse med sikkerhedsgodkendelsen af de europæiske GNSS-systemer ved at foretage eller få foretaget sikkerhedsvurderinger, -inspektioner eller -revisioner i henhold til artikel 12, litra b), i denne forordning
g)
at godkende udvalget af godkendte produkter og foranstaltninger, som beskytter mod elektronisk aflytning (Tempest), og af godkendte kryptografiske produkter, der anvendes til sikring af de europæiske GNSS-systemer
h)
at godkende eller, hvor det er relevant, at deltage i den fælles godkendelse af, sammen med den relevante enhed med kompetence på sikkerhedsområdet, sammenkoblingen af de europæiske GNSS-systemer med andre systemer
i)
at blive enige med den relevante medlemsstat om modellen for adgangskontrol som omhandlet i artikel 12, litra c)
j)
på grundlag af de i stk. 11 i nærværende artikel omhandlede risikorapporter at orientere Kommissionen om sin risikovurdering og rådgive Kommissionen om mulighederne for håndtering af restrisici ved en given beslutning om sikkerhedsgodkendelse
k)
at bistå Rådet med gennemførelsen af fælles aktion 2004/552/FUSP i tæt kontakt med Kommissionen efter specifik anmodning fra Rådet
l)
at foretage de høringer, der er nødvendige for at udføre dens opgaver.
4. Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse skal også:
a)
udarbejde og godkende den del af det flerårige arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 8a, stk. 1, om de operationelle aktiviteter, der er omfattet af dette kapitel, og om de finansielle og menneskelige ressourcer, der er nødvendige for disse aktiviteters gennemførelse, og fremsende denne til bestyrelsen i god tid, således at den kan blive integreret i det flerårige arbejdsprogram
b)
udarbejde og godkende den del af det årlige arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 8a, stk. 2, om de operationelle aktiviteter, der er omfattet af dette kapitel, og om de finansielle og menneskelige ressourcer, der er nødvendige for disse aktiviteters gennemførelse, og fremsende denne til bestyrelsen i god tid, således at den kan blive integreret i det årlige arbejdsprogram
c)
udarbejde og godkende den del af årsrapporten, der er omhandlet i artikel 6, stk. 2, litra h), om de af agenturets aktiviteter og fremtidsudsigter, der er omfattet af dette kapitel, og om de finansielle og menneskelige ressourcer, der er nødvendige for disse aktiviteters og fremtidsudsigters gennemførelse, og fremsende denne til bestyrelsen i god tid, således at den kan blive integreret i årsrapporten
d)
vedtage og offentliggøre sin forretningsorden.
5. Kommissionen holder løbende Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse underrettet om konsekvenserne af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses påtænkte beslutninger for den korrekte gennemførelse af programmerne og for gennemførelsen af planerne for håndtering af restrisici. Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse tager hensyn til Kommissionens eventuelle bemærkninger.
6. Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses beslutninger rettes til Kommissionen.
7. Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse sammensættes af én repræsentant fra hver medlemsstat, en repræsentant for Kommissionen og en repræsentant for den højtstående repræsentant. Medlemsstaterne, Kommissionen og den højtstående repræsentant tilstræber at begrænse udskiftningen af deres repræsentanter i Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse. Mandatperioden for medlemmerne af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse er fire år og kan fornyes. En repræsentant for ESA skal indbyde til at deltage i Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses møder som observatør. Repræsentanter for tredjelande eller internationale organisationer kan undtagelsesvis også indbydes til at deltage i møderne som observatører i spørgsmål, der direkte vedrører disse tredjelande eller internationale organisationer. Ordninger for sådan deltagelse af repræsentanter for tredjelande eller internationale organisationer og betingelserne herfor fastsætte i de i artikel 23, stk. 1, omhandlede aftaler og skal være i overensstemmelse med Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses forretningsorden.
8. Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse vælger en formand og en næstformand blandt sine medlemmer med et flertal på to tredjedele af alle stemmeberettigede medlemmer. Næstformanden afløser automatisk formanden, når formanden er forhindret i at udføre sit hverv.
Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse har beføjelse til at afskedige formanden, næstformanden eller dem begge. Den træffer beslutningen om afskedigelse med to tredjedeles flertal.
Mandatperioden for formanden og næstformanden for Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse er to år, og kan fornyes én gang. Formandens og næstformandens mandatperioder udløber, når han eller hun ophører med at være medlem af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse.
9. Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse skal have adgang til alle de menneskelige og materielle ressourcer, der er nødvendige for at yde passende administrative støttefunktioner, og for at den sammen med de i medfør af stk. 11 oprettede organer kan udføre sine opgaver uafhængigt, især i forbindelse med sagsbehandling, iværksættelse og overvågning af gennemførelsen af sikkerhedskontroller og udførelse af systemsikkerhedskontroller, forberedelse af beslutninger og tilrettelæggelse af dens møder. Den skal endvidere have adgang til alle oplysninger, der har betydning for gennemførelsen af dens arbejdsopgaver, og som agenturet råder over, idet dette dog ikke berører principperne vedrørende komitéens selvstændighed og uafhængighed, jf. artikel 10, litra i).
10. Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse og de af agenturets medarbejdere, der er under dennes kontrol, arbejder på en måde, der sikrer dens selvstændighed og uafhængighed i forhold til agenturets andre aktiviteter, navnlig de operationelle aktiviteter, der er forbundet med driften af systemerne i overensstemmelse med målene for programmet. Der fastlægges med henblik herpå en effektiv organisatorisk opdeling i agenturet af personale involveret i de aktiviteter, der er omfattet af dette kapitel, og andet personale i agenturet. Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse underretter omgående den administrerende direktør, bestyrelsen og Kommissionen om eventuelle forhold, der kan hindre dens selvstændighed eller uafhængighed. Findes der i agenturet ikke en måde at afhjælpe situationen på, undersøger Kommissionen situationen i samråd med de relevante parter. På baggrund af resultatet af denne undersøgelse træffer Kommissionen de passende afbødende foranstaltninger, som agenturet skal gennemføre, og underretter Europa-Parlamentet og Rådet herom.
11. Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse opretter under sin myndighed særlige underorganer, som handler i overensstemmelse med dens instrukser, til varetagelse af specifikke opgaver. Under hensyntagen til den nødvendige kontinuitet i arbejdet opretter den navnlig et panel til at foretage sikkerhedsanalysevurderinger og -test med henblik på udarbejdelse af de risikorapporter, der er relevante for, at komitéen kan træffe sine beslutninger. Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse kan nedsætte og nedlægge ekspertgrupper til at bidrage til arbejdet i panelet.
12. Uden at dette berører medlemsstaternes kompetence og agenturets opgaver, som omhandlet i artikel 14, stk. 1, litra a), nr. i), i forordning (EU) nr. 1285/2013, nedsættes der i Galileoprogrammets etablerings- og ibrugtagningsfase under tilsyn af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse en gruppe af eksperter fra medlemsstaterne til at udføre de af kryptodistributionsmyndighedens (CDA'ens) opgaver, der er forbundet med forvaltningen af EU-kryptomateriale, navnlig med henblik på:
i)
forvaltningen af flynøgler og andre nøgler, der er nødvendige for, at systemet etableret under Galileoprogrammet kan fungere
ii)
kontrollen med fastlæggelsen og håndhævelsen af procedurer med henblik på at kunne stå til regnskab for PRS-nøgler og sikre deres håndtering, opbevaring og distribution.
13. Kan der ikke opnås konsensus i Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse i overensstemmelse med de almindelige principper, der er omhandlet i artikel 10 i denne forordning, træffer Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse sine beslutninger med det flertal, der er fastsat i artikel 16 i traktaten om Den Europæiske Union og med forbehold af artikel 9 i denne forordning. Repræsentanten for Kommissionen og repræsentanten for den højtstående repræsentant stemmer ikke. Formanden for Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse undertegner på komitéens vegne de beslutninger, som komitéen har truffet.
14. Kommissionen informerer uden unødigt ophold Europa-Parlamentet og Rådet om sikkerhedsgodkendelsernes indvirkning på den korrekte gennemførelse af programmerne. Finder Kommissionen, at en beslutning truffet af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse kan have en betydelig indvirkning på den korrekte gennemførelse af programmerne, for eksempel med hensyn til udgifter, tidsplan og udførelse, underretter den omgående Europa-Parlamentet og Rådet herom.
15. Under hensyntagen til Europa-Parlamentets og Rådets synspunkter, der bør fremsættes inden en måned, kan Kommissionen vedtage enhver passende foranstaltning i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1285/2013.
16. Bestyrelsen holdes løbende orienteret om udviklingen i Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses arbejde.
17. Tidsplanen for Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses arbejde skal tage hensyn til Kommissionens GNSS-arbejdsprogram, som der henvises til i artikel 27 i forordning (EU) nr. 1285/2013.«
5)
Følgende artikel indsættes:
»Artikel 11a
Opgaver, der udføres af formanden for Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse
1. Formanden for Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse skal udføre følgende opgaver:
a)
forvalte sikkerhedsgodkendelsesaktiviteter under tilsyn af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse
b)
gennemføre den del af agenturets flerårige og årlige arbejdsprogrammer, der er omfattet af dette kapitel, under tilsyn af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse
c)
samarbejde med den administrerende direktør med henblik på at hjælpe denne med at udarbejde den i kapitel 13, stk. 3, omhandlede stillingsfortegnelse og agenturets organisationsstrukturer
d)
udarbejde den del af statusrapporten, der er omhandlet i artikel 8, litra g), om de operationelle aktiviteter, der er omfattet af dette kapitel, og fremsende denne til Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse og den administrerende direktør i god tid, således at den kan blive integreret i statusrapporten
e)
udarbejde den del af årsrapporten og handlingsplanen, der er omhandlet i henholdsvis artikel 8, litra h) og r), om de operationelle aktiviteter, der er omfattet af dette kapitel, og fremsende denne til den administrerende direktør i god tid
f)
repræsentere agenturet for så vidt angår de aktiviteter og beslutninger, der er omfattet af dette kapitel
g)
udøve de i artikel 6, stk. 3, første afsnit, nævnte beføjelser over for det personale ved agenturet, der er beskæftiget med aktiviteter, der er omfattet af dette kapitel, i det omfang disse beføjelser tillægges formanden i henhold til artikel 6, stk. 3, fjerde afsnit.
2. Med hensyn til aktiviteter, der er omfattet af dette kapitel, kan Europa-Parlamentet og Rådet anmode formanden for Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse om en udveksling af synspunkter om agenturets arbejde og fremtidsudsigter over for disse institutioner, herunder med hensyn til de flerårige og årlige arbejdsprogrammer.«
6)
Artikel 12, litra b), affattes således:
»b)
tillader, at behørigt bemyndigede personer udpeget af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse, efter aftale med og under tilsyn af de nationale enheder, der har kompetence på sikkerhedsområdet, får adgang til oplysninger og til alle områder og/eller anlæg af relevans for systemers sikkerhed, der hører under deres jurisdiktion, i overensstemmelse med nationale love og bestemmelser og uden diskrimination af medlemsstaternes statsborgere på grund af nationalitet, herunder med henblik på sikkerhedskontroller og -test på Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses foranledning og på den i artikel 10, litra h), omhandlede proces til overvågning af sikkerhedsrisici. Disse kontroller og test foretages i overensstemmelse med følgende principper:
i)
betydningen af sikkerhed og effektiv risikostyring i de inspicerede enheder understreges
ii)
modforanstaltninger til afbødning af de specifikke virkninger i tilfælde af tab af klassificerede informationers fortrolighed, integritet eller tilgængelighed anbefales.«
7)
Artikel 13 ændres således:
a)
Stykke 3 affattes således:
»3. Den administrerende direktør udarbejder i tæt samarbejde med formanden for Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse et udkast til overslag over agenturets indtægter og udgifter for det følgende regnskabsår i forbindelse med aktiviteter, der er omfattet af kapitel III, som klart skelner mellem de elementer i udkastet til overslag, som vedrører sikkerhedsgodkendelsesaktiviteter og agenturets andre aktiviteter. Formanden for Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse kan udarbejde en forklaring til dette udkast, og den administrerende direktør fremsender både udkastet til overslag og forklaringen til bestyrelsen og til Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse ledsaget af et udkast til stillingsfortegnelse.«
b)
Stykke 5 og 6 affattes således:
»5. Bestyrelsen udarbejder hvert år i tæt samarbejde med Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse et overslag over agenturets indtægter og udgifter i det følgende regnskabsår i forbindelse med aktiviteter, der er omfattet af kapitel III, på grundlag af udkastet til overslag over agenturets indtægter og udgifter.
6. Bestyrelsen fremsender senest den 31. marts dette overslag samt en foreløbig stillingsfortegnelse og det foreløbige årlige arbejdsprogram til Kommissionen og de tredjelande eller internationale organisationer, med hvilke Unionen har indgået aftaler i henhold til artikel 23, stk. 1.«
8)
Artikel 14, stk. 10, affattes således:
»10. Efter henstilling fra Rådet, som træffer afgørelse med kvalificeret flertal, meddeler Europa-Parlamentet inden den 30. april i år N + 2 den administrerende direktør decharge for gennemførelsen af budgettet for regnskabsår N, dog ikke for den del af gennemførelsen af budgettet, der henhører under de arbejdsopgaver, agenturet er pålagt i henhold til artikel 14, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1285/2013, hvor proceduren jf. artikel 164 og 165 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (18) finder anvendelse.
9)
Følgende kapitel indsættes:
»KAPITEL IVa
MENNESKELIGE RESSOURCER
Artikel 15a
Personale
1. Agenturets personale er omfattet af vedtægten for tjenestemænd i Den Europæiske Union og ansættelsesvilkårene for Unionens øvrige ansatte og de bestemmelser, som Unionens institutioner i fællesskab har vedtaget med henblik på anvendelse af denne vedtægt og disse ansættelsesvilkår på agenturets personale.
2. Agenturets personale består af de medarbejdere, som agenturet har ansat for at kunne udføre sine opgaver. De skal have den fornødne sikkerhedsgodkendelse til klassifikationen af de informationer, som de håndterer.
3. Agenturets interne regler, såsom bestyrelsens forretningsorden, forretningsordenen for Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse, de finansielle bestemmelser for agenturet, reglerne for anvendelse af personalevedtægten og reglerne om aktindsigt, sikrer selvstændigheden og uafhængigheden af det personale, der udfører sikkerhedsgodkendelsesaktiviteter, over for det personale, der varetager agenturets andre aktiviteter, i overensstemmelse med artikel 10, litra i).
Artikel 15b
Udnævnelse af den administrerende direktør og dennes mandatperiode
1. Den administrerende direktør ansættes som midlertidigt ansat ved agenturet i henhold til artikel 2, litra a), i ansættelsesvilkårene for Unionens øvrige ansatte.
2. Den administrerende direktør udnævnes af bestyrelsen på grundlag af fortjeneste og dokumenterede administrative og ledelsesmæssige færdigheder samt relevante kvalifikationer og erfaring ud fra en liste over kandidater, som Kommissionen opstiller på grundlag af en almindelig, åben udvælgelsesprøve efter offentliggørelse af en indkaldelse af interessetilkendegivelser i Den Europæiske Unions Tidende eller andetsteds.
Den kandidat, som bestyrelsen vælger, kan opfordres til ved førstkommende lejlighed at afgive en erklæring over for Europa-Parlamentet og besvare spørgsmål fra dets medlemmer.
Ved indgåelsen af ansættelseskontrakten med den administrerende direktør repræsenterer bestyrelsesformanden agenturet.
Bestyrelsen træffer beslutning om at udnævne den administrerende direktør med et flertal på to tredjedele af sine medlemmer.
3. Den administrerende direktørs mandatperiode er fem år. Ved udgangen af denne mandatperiode foretager Kommissionen en evaluering af den administrerende direktørs resultater under hensyntagen til agenturets fremtidige opgaver og udfordringer.
På grundlag af en indstilling fra Kommissionen og under hensyntagen til evalueringen, jf. første afsnit, kan bestyrelsen forlænge den administrerende direktørs mandatperiode én gang med op til fire år.
En beslutning om forlængelse af den administrerende direktørs mandatperiode træffes med et flertal på to tredjedele af bestyrelsens medlemmer.
En administrerende direktør, hvis mandatperiode er blevet forlænget, kan ikke derefter deltage i en udvælgelsesprocedure til samme stilling.
Bestyrelsen underretter Europa-Parlamentet om sin hensigt om at forlænge den administrerende direktørs mandatperiode. Inden forlængelsen kan den administrerende direktør opfordres til at afgive en erklæring over for Europa-Parlamentets relevante udvalg og besvare spørgsmål fra medlemmerne.
4. Bestyrelsen kan efter forslag fra Kommissionen eller fra en tredjedel af sine medlemmer afskedige den administrerende direktør ved beslutning vedtaget med et flertal på to tredjedele af sine medlemmer.
5. Europa-Parlamentet og Rådet kan anmode den administrerende direktør om en udveksling af synspunkter om agenturets arbejde og fremtidsudsiger med disse institutioner, herunder om det flerårige og det årlige arbejdsprogram. Denne udveksling af synspunkter må ikke berøre spørgsmål vedrørende de sikkerhedsgodkendelsesaktiviteter, der er omfattet af kapitel III.
Artikel 15c
Udstationerede nationale eksperter
Agenturet kan også anvende nationale eksperter. Disse eksperter skal have den fornødne sikkerhedsgodkendelse til klassifikationen af de informationer, som de håndterer. Vedtægten for tjenestemænd og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte gælder ikke for dette personale.«
10)
Artikel 16 og 17 affattes således:
»Artikel 16
Bekæmpelse af svig
1. Med henblik på bekæmpelse af svig, korruption og andre ulovlige aktiviteter finder bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (19) ubegrænset anvendelse på agenturet. Agenturet tiltræder med henblik herpå den interinstitutionelle aftale af 25. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om de interne undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (20), og vedtager passende bestemmelser for agenturets personale og de udsendte nationale eksperter ved anvendelse af standardafgørelsen i bilaget til nævnte aftale.
2. Revisionsretten har beføjelse til at føre kontrol med modtagerne af agenturets midler og med kontrahenter og underkontrahenter, der har modtaget EU-midler gennem agenturets, på basis af bilag leveret til den eller ved kontrol på stedet.
3. I forbindelse med tilskud, der finansieres, eller kontrakter, der indgås af agenturet, kan OLAF foretage undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet i henhold til forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 og Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (21), med henblik på bekæmpelse af svig, bestikkelse og enhver anden ulovlig aktivitet, der skader Unionens finansielle interesser.
4. Med forbehold af stk. 1, 2 og 3 i denne artikel skal det i samarbejdsaftaler indgået af agenturet med tredjelande eller internationale organisationer, i kontrakter og i støtteaftaler indgået af agenturet med tredjemand og i enhver afgørelse om finansiering truffet af agenturet udtrykkeligt fastsættes, at Revisionsretten og OLAF kan foretage kontrol og undersøgelser i overensstemmelse med deres respektive beføjelser.
Artikel 17
Privilegier og immuniteter
Protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde gælder for agenturet og dets personale som omhandlet i artikel 15a.
11)
Artikel 18 udgår.
12)
Artikel 22 og 23 affattes således:
»Artikel 22
Regler for sikkerhedsbeskyttelse af klassificerede eller følsomme informationer
1. Agenturet følger Kommissionens regler for sikkerhedsbeskyttelse af EU's klassificerede informationer.
2. Agenturet kan i sine interne regler fastsætte bestemmelser for håndtering af ikke-klassificerede, men følsomme informationer. Sådanne bestemmelser omfatter blandt andet udveksling, håndtering og opbevaring heraf.
Artikel 22a
Interessekonflikter
1. Medlemmer af bestyrelsen og af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse, den administrerende direktør samt udstationerede nationale eksperter og observatører afgiver en loyalitetserklæring og en interesseerklæring, hvori de anfører, om de har nogen direkte eller indirekte interesser, der kan anses for at være til skade for deres uafhængighed. Disse erklæringer skal være præcise og fuldstændige. De afgives skriftligt ved de pågældendes tiltræden og fornyes årligt. De ajourføres, når det er nødvendigt, navnlig ved relevante ændringer af de omhandlede personers personlige forhold.
2. Medlemmer af bestyrelsen og af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse, den administrerende direktør samt udstationerede nationale eksperter og observatører og eksterne eksperter, der deltager i ad hoc-arbejdsgrupper, erklærer forud for hvert møde, som de deltager i, præcist og fuldstændigt, om de har interesser, som kan anses for at være til skade for deres uafhængighed med hensyn til et hvilket som helst punkt på dagsordenen, og undlader at deltage i drøftelserne af og afstemningen om sådanne punkter.
3. Bestyrelsen og Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse fastlægger i deres forretningsorden praktiske bestemmelser om den i stk. 1 og 2 nævnte regel om erklæring om interesser og om forebyggelse og håndtering af interessekonflikter.
Artikel 23
Tredjelandes og internationale organisationers deltagelse
1. Tredjelande og internationale organisationer kan deltage i agenturets arbejde. En sådan deltagelse og betingelserne herfor fastsættes i en aftale mellem Unionen og det pågældende tredjeland eller den pågældende internationale organisation i overensstemmelse med proceduren i artikel 218 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
2. I overensstemmelse med de relevante bestemmelser i disse aftaler udarbejdes der praktiske ordninger for tredjelandes eller internationale organisationers deltagelse i agenturets arbejde, herunder ordninger relateret til deres deltagelse i initiativer taget af agenturet, til finansielle bidrag og til personale.
Artikel 23a
Offentlige indkøb i fællesskab med medlemsstaterne
Agenturet kan til udførelse af sine opgaver tildele kontrakter i fællesskab med medlemsstaterne i overensstemmelse med Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1268/2012 (22).
13)
Artikel 26 affattes således:
»Artikel 26
Revision, evaluering og audit
1. Senest den 31. december 2016 og derefter hvert femte år evaluerer Kommissionen agenturet, navnlig vedrørende dets resultater, effektivitet, funktion, arbejdsmetoder, behov og anvendelsen af de midler, som det har fået tildelt. Evalueringen omfatter navnlig en vurdering af enhver ændring i omfanget eller arten af agenturets opgaver og af de finansielle konsekvenser heraf. Evalueringen skal omfatte anvendelsen af agenturets politik vedrørende interessekonflikter, og den skal også afspejle alle forhold, der kan have forringet Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses uafhængighed og selvstændighed.
2. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet, Rådet, agenturets bestyrelse og Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse en rapport om evalueringen og dens konklusioner. Resultaterne af evalueringen gøres offentligt tilgængelige.
3. Hver anden evaluering omfatter en undersøgelse af agenturets status for så vidt angår dets mål og opgaver. Finder Kommissionen, at agenturets opretholdelse ikke længere er berettiget for så vidt angår de mål og opgaver, som det er tildelt, kan Kommissionen i givet fald foreslå, at denne forordning ophæves.
4. Der kan på anmodning af bestyrelsen eller Kommissionen foretages ekstern audit af agenturets resultater.«
Artikel 2
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Strasbourg, den 16. april 2014.
UREDBA (EU) br. 512/2014 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 16. travnja 2014.
o izmjeni Uredbe (EU) br. 912/2010 o osnivanju Agencije za europski GNSS
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 172.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
nakon savjetovanja s Odborom regija,
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),
budući da:
(1)
Iz kombiniranih odredaba članka 14. Uredbe (EU) br. 1285/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3) i članka 2. Uredbe (EU) br. 912/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (4) proizlazi da Agencija za europski GNSS („Agencija”) treba osigurati sigurnosnu akreditaciju europskih sustava satelitske navigacije („sustavi”) i u tu svrhu započeti i pratiti provedbu sigurnosnih postupaka te provođenja sigurnosnih revizija.
(2)
Sustavi su definirani u članku 2. Uredbe (EU) br. 1285/2013. To su složeni sustavi i njihova uspostava i rad uključuju mnoge dionike s različitim ulogama. U ovom kontekstu od iznimne je važnosti da klasificiranim podacima EU-a rukuju i da ih štite svi dionici uključeni u provedbu programa Galileo i EGNOS („programi”) u skladu s osnovnim načelima i minimalnim standardima navedenim u sigurnosnim pravilima Komisije i Vijeća u pogledu zaštite klasificiranih podataka EU-a te da se članak 17. Uredbe (EU) br. 1285/2013, koji jamči jednaku razinu zaštite klasificiranih podataka EU-a, primjenjuje, prema potrebi, na sve dionike uključene u provedbu programâ.
(3)
Dionici koji sudjeluju u procesu sigurnosne akreditacije i koji su njime zahvaćeni jesu države članice, Komisija, relevantne agencije Unije i Europska svemirska agencija (ESA) te sudionici uključeni u Zajedničku akciju Vijeća 2004/552/ZVSP (5).
(4)
S obzirom na specifičnost i složenost sustavâ, različita tijela uključena u njihovu provedbu i raznolikost potencijalnih korisnika, sigurnosnu akreditaciju trebalo bi olakšati kroz odgovarajuće savjetovanje sa svim relevantnim stranama kao što su nacionalna tijela država članica i trećih zemalja koja upravljaju mrežama povezanim sa sustavom uspostavljenim u okviru programa Galileo za pružanje javne regulirane usluge (PRS), ostala relevantna nadležna tijela država članica, ESA ili, ako je predviđeno međunarodnim sporazumom, treće zemlje koje su domaćini zemaljskih postaja sustavâ.
(5)
Kako bi se omogućilo pravilno izvršavanje zadaća povezanih sa sigurnosnom akreditacijom, od najveće je važnosti da Komisija osigura sve relevantne podatke potrebne za izvršavanje tih zadaća. Također je važno uskladiti aktivnosti sigurnosne akreditacije s radom tijela odgovornih za upravljanje programima u skladu s Uredbom (EU) br. 1285/2013 i drugim subjektima odgovornima za provedbu sigurnosnih odredaba.
(6)
Pristup procjene rizika i upravljanja rizicima koji će se primjenjivati trebao bi slijediti najbolju praksu. Trebao bi uključivati primjenu sigurnosnih mjera u skladu s konceptom dubinske obrane. Trebao bi uzeti u obzir mogućnost ostvarenja rizika ili neželjenog događaja. Također bi trebao biti razmjeran, prikladan i isplativ, uzimajući u obzir trošak provedbe mjera za smanjenje rizika u usporedbi s naknadnim poboljšanjem sigurnosti. Cilj je dubinske obrane poboljšanje sigurnosti sustavâ provedbom tehničkih i netehničkih sigurnosnih mjera organiziranih kao višestruki slojevi obrane.
(7)
Razvoj, uključujući relevantne povezane istraživačke aktivnosti, i proizvodnja PRS prijemnika i PRS sigurnosnih modula sačinjavaju posebno osjetljive aktivnosti. Stoga je od iznimne važnosti da se uspostave postupci za ovlaštenje proizvođača PRS prijemnika i PRS sigurnosnih modula.
(8)
Nadalje, s obzirom na potencijalno veliki broj mreža i opreme povezane sa sustavom uspostavljenim u sklopu programa Galileo, posebno za upotrebu PRS-a, trebalo bi definirati načela sigurnosne akreditacije tih mreža i opreme u sklopu strategije sigurnosne akreditacije kako bi se osigurala homogenost akreditacije ne zadirući u nadležnost nacionalnih tijela država članica nadležnih za sigurnosna pitanja. Primjena tih načela omogućila bi dosljedno upravljanje rizikom i smanjila bi potrebu za većim opsegom ublažavajućih aktivnosti na razini sustava, što bi imalo negativan učinak na troškove, raspored, izvedbu i pružanje usluga.
(9)
Proizvode i mjere koji štite od elektromagnetnog zračenja (tj. od elektroničkog prisluškivanja) i kriptografskih proizvoda korištenih za pružanje sigurnosti za sustave trebala bi procjenjivati i odobravati nacionalna tijela nadležna za sigurnosna pitanja zemlje gdje poduzeće koje proizvodi takve proizvode ima poslovni nastan. U vezi s kriptografskim proizvodima tu procjenu i odobrenje trebalo bi dopuniti u skladu s načelima navedenima u Prilogu IV. točkama od 26. do 30. Odluke Vijeća 2013/488/EU (6). Tijelo odgovorno za sigurnosnu akreditaciju sustavâ trebalo bi poticati odabir tih odobrenih proizvoda uzimajući u obzir sveukupne sigurnosne zahtjeve sustavâ.
(10)
U Uredbi (EU) br. 912/2010, a posebno u njezinom poglavlju III., izričito se utvrđuju uvjeti na temelju kojih Agencija mora izvršavati svoje zadaće povezane sa sigurnosnom akreditacijom sustavâ. Posebno se utvrđuje da se odluke o sigurnosnoj akreditaciji moraju donositi neovisno o Komisiji i tijelima odgovornim za provedbu programâ te da bi nadležno tijelo za sigurnosnu akreditaciju sustavâ trebalo biti nezavisno tijelo u okviru Agencije koje samostalno donosi odluke.
(11)
U skladu s tim načelom, Uredbom (EU) br. 912/2010 uspostavlja se Odbor za sigurnosnu akreditaciju europskih GNSS sustava („Odbor za sigurnosnu akreditaciju”) koji, uz upravni odbor i izvršnog direktora, predstavlja jedno od triju tijela Agencije. Odbor za sigurnosnu akreditaciju izvršava zadaće dodijeljene Agenciji u vezi sa sigurnosnom akreditacijom te ima ovlasti donositi odluke o sigurnosnoj akreditaciji u ime Agencije. Trebao bi usvojiti svoj poslovnik i imenovati predsjednika.
(12)
S obzirom na to da Komisija, u skladu s Uredbom (EU) br. 1285/2013 treba osigurati sigurnost programâ uključujući sigurnost sustava i njihovog funkcioniranja, aktivnosti Odbora za sigurnosnu akreditaciju trebale bi biti ograničene na aktivnosti sigurnosne akreditacije sustavâ i ne bi trebale dovoditi u pitanje zadaće i odgovornosti Komisije. Ovo bi se trebalo primjenjivati posebno u odnosu na zadaće i odgovornosti Komisije prema članku 13. Uredbe (EU) br. 1285/2013 i članku 8. Odluke br. 1104/2011/EU Europskog parlamenta i Vijeća (7), uključujući usvajanje bilo kakvog dokumenta povezanog sa sigurnošću putem delegiranog akta, provedbenog akta ili na neki drugi način u skladu s tim člancima. Ne dovodeći u pitanje te zadaće i odgovornosti Komisije, u svjetlu svojeg određenog stručnog znanja, Odbor za sigurnosnu akreditaciju bi, međutim, trebao imati pravo, unutar svoje nadležnosti, savjetovati Komisiju o izradi nacrta tekstova za akte navedene u tim člancima.
(13)
Također bi trebalo osigurati da se aktivnosti povezane sa sigurnosnom akreditacijom provode ne dovodeći u pitanje nacionalne nadležnosti i posebna prava država članica u pogledu sigurnosne akreditacije.
(14)
Što se tiče sigurnosti, pojmovi „revizije” i „ispitivanja” mogu uključivati sigurnosne procjene, inspekcije, preglede, revizije i ispitivanja.
(15)
Kako bi mogao djelotvorno i učinkovito provoditi sve svoje aktivnosti, Odbor za sigurnosnu akreditaciju trebao bi moći osnovati odgovarajuća podređena tijela koja djeluju u skladu s njegovim uputama. Trebao bi posebno osnovati povjerenstvo koje će mu pomagati u pripremi odluka.
(16)
Trebalo bi osnovati skupinu stručnjaka iz država članica pod nadzorom Odbora za sigurnosnu akreditaciju kako bi izvršavala zadaće tijela za distribuciju kriptomaterijala (CDA) u pogledu upravljanja kriptografskim materijalom EU-a. Tu bi skupinu trebalo osnovati privremeno kako bi se osigurao kontinuitet upravljanja stavkama sigurnosti komunikacija tijekom faze uvođenja programa Galileo. Održivo rješenje za provedbu takvih operativnih zadaća trebalo bi primijeniti na dulji rok kad sustav uspostavljen u okviru programa Galileo postane potpuno operativan.
(17)
Uredbom (EU) br. 1285/2013 definiraju se sporazumi o javnom upravljanju za programe u razdoblju od 2014. do 2020. Njome se Komisiji dodjeljuje sveukupna odgovornost za programe. Pored toga, njome se proširuje opseg zadaća povjerenih Agenciji te se posebno osigurava važna uloga Agencije u iskorištavanju sustava i maksimiziranju njihovih društveno-gospodarskih koristi.
(18)
U tom novom kontekstu bitno je osigurati da Odbor za sigurnosnu akreditaciju može potpuno neovisno izvršavati zadaće koje su mu povjerene, posebno u pogledu ostalih tijela i aktivnosti Agencije, te da može izbjegavati eventualne sukobe interesa. Stoga je važno unutar same Agencije dodatno razdvojiti aktivnosti povezane sa sigurnosnom akreditacijom od ostalih aktivnosti, poput upravljanja Centrom za praćenje sigurnosti Galileo, doprinosa komercijalizaciji sustavâ i bilo koje druge aktivnosti koju Komisija delegiranjem može povjeriti Agenciji, a posebno one povezane s iskorištavanjem sustavâ. U tu svrhu Odbor za sigurnosnu akreditaciju i osoblje Agencije pod njegovim nadzorom trebali bi obavljati svoj rad na način kojim se osigurava autonomija i neovisnost u odnosu na ostale aktivnosti Agencije. U okviru Agencije trebalo bi uspostaviti opipljivu i djelotvornu strukturnu podjelu različitih aktivnosti i to do 1. siječnja 2014. Interna pravila Agencije o osoblju trebala bi također osigurati autonomiju i neovisnost osoblja koje provodi aktivnosti sigurnosne akreditacije u odnosu na osoblje koje provodi ostale aktivnosti Agencije.
(19)
Uredbu (EU) br. 912/2010 stoga bi trebalo izmijeniti kako bi se povećali neovisnost i ovlasti Odbora za sigurnosnu akreditaciju i njegova predsjednika, te u širim okvirima kako bi se ta neovisnost i te ovlasti uskladili s neovisnošću i ovlastima upravnog odbora odnosno izvršnog direktora Agencije, uz istodobno ispunjavanje uvjeta za suradnju između različitih tijela Agencije.
(20)
Prilikom imenovanja članova odbora i izbora njihovih predsjednika i zamjenika predsjednika trebalo bi, prema potrebi, uzeti u obzir uravnoteženu zastupljenost spolova. Nadalje, trebalo bi također uzeti u obzir relevantne upravljačke, administrativne i proračunske vještine.
(21)
Odbor za sigurnosnu akreditaciju, a ne upravni odbor, trebao bi pripremati i odobravati dio programâ rada Agencije u kojima se opisuju operativne aktivnosti povezane sa sigurnosnom akreditacijom sustavâ, kao i dio godišnjeg izvješća povezanog s aktivnostima i izgledima Agencije, imajući u vidu aktivnosti sigurnosne akreditacije sustavâ. On bi ih trebao pravodobno podnositi upravnom odboru za uvrštenje u program rada i godišnje izvješće Agencije. Također bi trebao izvršavati stegovne ovlasti nad svojim predsjednikom.
(22)
Poželjno je dodijeliti ulogu povezanu s aktivnostima sigurnosne akreditacije predsjedniku Odbora za sigurnosnu akreditaciju usporedivu s onom izvršnog direktora za aktivnosti Agencije. Stoga bi, uz funkciju zastupanja Agencije, već navedenu u Uredbi (EU) br. 912/2010, predsjednik Odbora za sigurnosnu akreditaciju trebao upravljati aktivnostima sigurnosne akreditacije pod nadzorom Odbora za sigurnosnu akreditaciju te osigurati provedbu dijela programa rada Agencije povezanih s akreditacijom. Na zahtjev Europskog parlamenta ili Vijeća predsjednik Odbora za sigurnosnu akreditaciju trebao bi također podnijeti i izvješće o izvršavanju zadaća Odbora za sigurnosnu akreditaciju te dati izjavu pred njima.
(23)
Trebalo bi uspostaviti odgovarajuće postupke za slučaj da upravni odbor ne odobri programe rada Agencije kako bi se osiguralo da proces sigurnosne akreditacije nije zahvaćen i da se može provoditi bez prekida.
(24)
Imajući u vidu uključenost određenog broja trećih zemalja i potencijalnu uključenost međunarodnih organizacija u programe, uključujući sigurnosna pitanja, trebalo bi donijeti izričitu odredbu za predstavnike međunarodnih organizacija i trećih zemalja, posebno Švicarske s kojom je potrebno sklopiti sporazum o suradnji (8), kako bi, iznimno i pod određenim uvjetima, mogli sudjelovati u radu Odbora za sigurnosnu akreditaciju. Takve bi uvjete trebalo navesti u međunarodnom sporazumu u skladu s člankom 218. UFEU-a koji se treba sklopiti s Unijom, uzimajući u obzir sigurnosna pitanja i, posebice, zaštitu klasificiranih podataka EU-a. Sporazum o suradnji u području satelitske navigacije između Europske unije i njezinih država članica i Kraljevine Norveške (9) kao i protokoli 31. i 37. uz Sporazum o EGP-u već pružaju okvir za sudjelovanje Norveške. S obzirom na posebno stručno znanje Odbora za sigurnosnu akreditaciju, trebalo biti moguće savjetovati se s njim prije ili tijekom pregovora o takvim međunarodnim sporazumima, u okviru njegove nadležnosti.
(25)
Uredbu (EU) br. 912/2010 trebalo bi uskladiti s načelima sadržanima u zajedničkom pristupu Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije decentraliziranim agencijama, koji su te tri institucije usvojile redoslijedom navođenja 5. srpnja, 26. lipnja i 12. lipnja 2012., posebno u pogledu pravila usvajanja odluka upravnog odbora, mandata članova upravnog odbora i Odbora za sigurnosnu akreditaciju te njihovih predsjednika, postojanja višegodišnjeg programa rada, ovlasti upravnog odbora povezanih s upravljanjem osobljem, procjenom i revizijom te uredbe, suzbijanja sukoba interesa i upravljanja njima te rukovanja neklasificiranim, ali osjetljivim informacijama. Proces donošenja višegodišnjeg programa rada trebalo bi provoditi u potpunom skladu s načelima iskrene suradnje i uzimajući u obzir vremenska ograničenja povezana s takvim programom rada.
(26)
U pogledu sprečavanja i upravljanja sukobima interesa, nužno je da Agencija stekne i održava reputaciju nepristranosti, cjelovitosti i visokih profesionalnih standarda. Nikada ne bi smio postojati opravdan razlog za sumnju da na odluke utječu interesi koji su u sukobu s ulogom Agencije kao tijela koje služi Uniji kao cjelini ili privatni interesi ili opredjeljenja bilo kojeg člana osoblja Agencije, bilo kojeg upućenog nacionalnog stručnjaka ili promatrača ili bilo kojeg člana upravnog odbora ili Odbora za sigurnosnu akreditaciju koji bi stvorili, ili imaju potencijal stvoriti, sukob s pravilnim obavljanjem službenih dužnosti dotične osobe. Upravni odbor i Odbor za sigurnosnu akreditaciju trebali bi stoga donijeti sveobuhvatna pravila o sukobu interesa koja pokrivaju cijelu Agenciju. Ta bi pravila trebala uzeti u obzir preporuke koje je izdao Revizorski sud u svom posebnom izvješću br. 15 iz 2012. godine koje je pripremljeno na zahtjev Europskog parlamenta, kao i potrebu za izbjegavanjem sukoba interesa između članova upravnog odbora i Odbora za sigurnosnu akreditaciju.
(27)
Kako bi se osiguralo transparentno poslovanje Agencije, njezin bi poslovnik trebalo objaviti. Međutim, određene bi javne i privatne interese trebalo iznimno zaštititi. Kako bi se osigurao neometan rad programâ, višegodišnji i godišnji programi rada te godišnje izvješće trebali bi biti što detaljniji. Slijedom toga, oni bi mogli sadržavati materijal koji je osjetljiv sa stajališta sigurnosti ili ugovornih odnosa. Stoga bi bilo primjereno objaviti samo sažetak tih dokumenata. U interesu transparentnosti ti bi sažeci svejedno trebali biti što potpuniji.
(28)
Također bi trebalo naglasiti da bi programi rada Agencije trebali biti uspostavljeni na temelju procesa upravljanja izvedbom, uključujući pokazatelje uspješnosti, za djelotvornu i učinkovitu procjenu ostvarenih rezultata.
(29)
Programi rada Agencije trebali bi također sadržavati programiranje resursa, uključujući ljudske i financijske resurse dodijeljene svakoj aktivnosti te uzimajući u obzir činjenicu da bi izdatke povezane s novim kadrovskim zahtjevima Agencije trebalo djelomično poravnati odgovarajućim smanjenjem broja radnih mjesta u planu radnih mjesta Komisije za isto razdoblje, to jest od 2014. do 2020.
(30)
Ne dovodeći u pitanje političku odluku o sjedištima agencija Unije, poželjnost geografske rasprostranjenosti i ciljeve koje su države članice postavile u pogledu sjedišta novih agencija, kako je sadržano u zaključcima predstavnika država članica koji su se sastali na razini čelnika država ili vlada u Bruxellesu 13. prosinca 2003., te kako se podsjeća u zaključcima Europskog vijeća iz lipnja 2008., trebalo bi uzeti u obzir objektivne kriterije u procesu donošenja odluke za odabir mjesta za lokalne urede Agencije. Ti kriteriji uključuju: dostupnost prostorija, postojanje odgovarajuće obrazovne infrastrukture za djecu članova osoblja i upućenih nacionalnih stručnjaka, pristup tržištu rada, sustavu socijalnog osiguranja i zdravstvenoj zaštiti za obitelji članova osoblja i upućenih nacionalnih stručnjaka, kao i troškove provedbe i operativne troškove.
(31)
Države domaćini trebale bi kroz posebne sporazume osigurati potrebne uvjete za neometano djelovanje Agencije kao što je odgovarajuća obrazovna i prometna infrastruktura.
(32)
Odlukom 2010/803/EU (10) predstavnici vlada država članica odlučili su da će sjedište Agencije biti u Pragu. Sporazum između Češke Republike kao zemlje domaćina i Agencije sklopljen je 16. prosinca 2011., a stupio je na snagu 9. kolovoza 2012. Smatra se da taj sporazum o zemlji domaćinu i ostali posebni dogovori ispunjavaju zahtjeve Uredbe (EU) br. 912/2010.
(33)
Financijski interesi Unije trebaju se štititi koristeći se razmjernim mjerama kroz cijeli ciklus rashoda, posebno kroz suzbijanje i otkrivanje nepravilnosti, provedbu pregleda, povrat izgubljenih, nepotrebno isplaćenih sredstava, odnosno onih kojima se loše upravljalo te, prema potrebi, primjenjujući sankcije.
(34)
Uzimajući u obzir da članak 8. Uredbe (EU) br. 1285/2013 omogućuje državama članicama ulaganje dodatnih sredstava kako bi se financirali pojedini elementi programa, Agenciji bi trebalo dozvoliti dodjelu ugovora zajedno s državama članicama kada je to prikladno za izvršavanje njezinih zadaća.
(35)
Agencija bi trebala primjenjivati pravila Komisije u pogledu sigurnosti klasificiranih podataka EU-a. Također bi trebala moći odrediti pravila za rukovanje neklasificiranim, ali osjetljivim podacima. Ta bi se pravila trebala primjenjivati samo na rukovanje takvim podacima od strane Agencije. Neklasificirani, ali osjetljivi podaci su podaci ili materijali koje bi Agencija trebala štititi zbog pravnih obveza određenih u Ugovorima i/ili zbog njihove osjetljivosti. To uključuje, ali nije ograničeno na, podatke ili materijale obuhvaćene obvezom poslovne tajne kako je navedeno u članku 339. UFEU-a, podatke povezane s pitanjima iz članka 4. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (11) ili podatke iz područja primjene Uredbe (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (12).
(36)
Uredbu (EU) br. 912/2010 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,
DONIJELI SU OVU UREDBU:
Članak 1.
Uredba (EU) br. 912/2010 mijenja se kako slijedi:
1.
Članci od 2. do 8. zamjenjuju se sljedećim:
„Članak 2.
Zadaće
Zadaće Agencije navedene su u članku 14. Uredbe (EU) br. 1285/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (13).
Članak 3.
Tijela
1. Tijela Agencije su:
(a)
upravni odbor;
(b)
izvršni direktor;
(c)
Odbor za sigurnosnu akreditaciju za europske GNSS sustave (‚Odbor za sigurnosnu akreditaciju’).
2. Tijela Agencije izvršavaju svoje zadaće kako je navedeno u članku 6., 8. odnosno 11.
3. Upravni odbor i izvršni direktor te Odbor za sigurnosnu akreditaciju i njegov predsjednik surađuju kako bi osigurali rad Agencije i koordinaciju njenih tijela u skladu s postupcima određenima internim pravilima Agencije, poput poslovnika upravnog odbora, poslovnika Odbora za sigurnosnu akreditaciju, financijskih pravila primjenjivih na Agenciju, provedbenih pravila za status osoblja i pravila kojima se utvrđuje pristup dokumentima.
Članak 4.
Pravni status, lokalni uredi
1. Agencija je tijelo Unije. Ona ima pravnu osobnost.
2. U svakoj od država članica Agencija uživa najširu pravnu sposobnost koja se priznaje pravnim osobama na temelju prava. Ona može posebno kupovati ili raspolagati pokretnom i nepokretnom imovinom i biti stranka u pravnom postupku.
3. Agencija može odlučiti uspostaviti lokalne urede u državama članicama, podložno njihovu pristanku, ili u trećim zemljama koje sudjeluju u radu Agencije, u skladu s člankom 23.
4. Izbor lokacije tih ureda donosi se na osnovi objektivnih kriterija definiranih kako bi se osigurao neometani rad Agencije.
Odredbe povezane s uspostavom i radom Agencije u državama članicama domaćinima i u trećim zemljama domaćinima te one povezane s olakšicama koje potonje dodjeljuju izvršnom direktoru, članovima upravnog odbora i Odbora za sigurnosnu akreditaciju te osoblju Agencije i članovima njihovih obitelji, predmet su posebnih dogovora koje Agencija sklapa s tim državama članicama odnosno zemljama. Te posebne dogovore potvrđuje upravni odbor.
5. Države članice domaćini i treće zemlje domaćini posebnim dogovorima iz stavka 4. osiguravaju potrebne uvjete za neometano djelovanje Agencije.
6. Podložno članku 11.a stavku 1. točki (f), Agenciju zastupa izvršni direktor.
Članak 5.
Upravni odbor
1. Uspostavlja se upravni odbor kako bi izvršavao zadaće navedene u članku 6.
2. Upravni odbor sastoji se od:
(a)
jednog predstavnika kojeg imenuje svaka država članica;
(b)
četiriju predstavnika koje imenuje Komisija;
(c)
jednog predstavnika bez prava glasa kojeg imenuje Europski parlament.
Članovi upravnog odbora i Odbora za sigurnosnu akreditaciju imenuju se na temelju njihovog stupnja relevantnog iskustva i stručnog znanja.
Mandat članova upravnog odbora traje četiri godine i može se produljiti jednom. Europski parlament, Komisija i države članice nastoje ograničiti fluktuaciju svojih predstavnika u upravnom odboru.
Predsjednik ili zamjenik predsjednika Odbora za sigurnosnu akreditaciju, predstavnik visokog povjerenika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku (‚VP’) te predstavnik Europske svemirske agencije (‚ESA’) pozivaju se prisustvovati sastancima upravnog odbora kao promatrači, prema uvjetima određenima poslovnikom upravnog odbora.
3. Prema potrebi, sudjelovanje predstavnika trećih zemalja ili međunarodnih organizacija te uvjeti tog sudjelovanja uspostavljaju se u sporazumima iz članka 23. stavka 1. i u skladu su s poslovnikom upravnog odbora.
4. Upravni odbor bira predsjednika i zamjenika predsjednika iz redova svojih članova. Zamjenik predsjednika automatski zauzima mjesto predsjednika kada je predsjednik spriječen u obavljanju svojih dužnosti. Mandat predsjednika i zamjenika predsjednika traje dvije godine, može se produljiti jednom, a istječe kada ta osoba prestane biti član upravnog odbora.
Upravni odbor ima ovlast razriješiti dužnosti predsjednika, zamjenika predsjednika ili obojicu.
5. Sastanke upravnog odbora saziva predsjednik.
Izvršni direktor uobičajeno sudjeluje u raspravama, osim ako predsjednik odluči drukčije.
Upravni odbor održava redovite sastanke dva puta godišnje. Osim toga sastaje se na inicijativu predsjednika ili na zahtjev najmanje jedne trećine svojih članova.
Upravni odbor može pozvati bilo koju osobu čije mišljenje je od interesa da sudjeluje u sastancima kao promatrač. Članovima upravnog odbora mogu, podložno njegovu poslovniku, pomagati savjetnici ili stručnjaci.
Agencija pruža upravnom odboru usluge tajništva.
6. Osim ako je drukčije predviđeno ovom Uredbom, upravni odbor donosi odluke apsolutnom većinom svojih članova koji glasuju.
Potrebna je dvotrećinska većina svih članova koji glasuju za izbor i razrješenje dužnosti predsjednika i zamjenika predsjednika upravnog odbora kako je navedeno u stavku 4. te za donošenje proračuna i programâ rada.
7. Svaki predstavnik države članice i Komisije ima jedan glas. Izvršni direktor ne glasuje. Odluke na temelju članka 6. stavka 2. točaka (a) i (b) te članka 6. stavka 5., osim za pitanja obuhvaćena poglavljem III., ne donose se bez glasa predstavnika Komisije.
Poslovnikom upravnog odbora određuje se detaljnije uređenje glasovanja, posebno uvjeti pod kojima jedan član može djelovati u ime drugoga.
Članak 6.
Zadaće upravnog odbora
1. Upravni odbor osigurava da Agencija izvršava zadaće koje su joj dodijeljene na temelju ove Uredbe, te u tu svrhu donosi sve potrebne odluke, ne dovodeći u pitanje nadležnosti dodijeljene Odboru za sigurnosnu akreditaciju za aktivnosti iz poglavlja III.
2. Upravni odbor također:
(a)
do 30. lipnja prve godine višegodišnjeg financijskog okvira predviđenog člankom 312. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, usvaja višegodišnji program rada Agencije za razdoblje obuhvaćeno tim višegodišnjim financijskim okvirom, a nakon dodavanja, bez izmjena, odjeljka koji je sastavio Odbor za sigurnosnu akreditaciju u skladu s člankom 11. stavkom 4. točkom (a), na temelju dobivenog mišljenja Komisije. Provodi se savjetovanje s Europskim parlamentom o tom višegodišnjem programu rada pod uvjetom da je svrha tog savjetovanja razmjena mišljenja te da ishod nije obvezujući za Agenciju;
(b)
najkasnije 15. studenoga svake godine donosi program rada Agencije za sljedeću godinu, nakon dodavanja, bez ikakvih izmjena, odjeljka koji je sastavio Odbor za sigurnosnu akreditaciju u skladu s člankom 11. stavkom 4. točkom (b), nakon što dobije mišljenje Komisije;
(c)
obavlja proračunske funkcije predviđene člankom 13. stavcima 5., 6., 10. i 11. te člankom 14. stavkom 5.;
(d)
nadzire rad Centra za praćenje sigurnosti Galileo, kako je navedeno u članku 14. stavku 1. točki (a) podtočki ii. Uredbe (EU) br. 1285/2013;
(e)
usvaja mehanizme za provedbu Uredbe (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (14), u skladu s člankom 21. ove Uredbe;
(f)
odobrava dogovore iz članka 23. stavka 2. nakon savjetovanja s Odborom za sigurnosnu akreditaciju o onim odredbama tih sporazuma koje se odnose na sigurnosnu akreditaciju;
(g)
usvaja tehničke postupke potrebne za izvršavanje svojih zadaća;
(h)
usvaja godišnje izvješće o aktivnostima i izgledima Agencije, nakon dodavanja, bez ikakvih izmjena, odjeljka koji je sastavio Odbor za sigurnosnu akreditaciju u skladu s člankom 11. stavkom 4. točkom (c) te ga do 1. srpnja prosljeđuje Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i Revizorskom sudu;
(i)
osigurava odgovarajuće popratne aktivnosti u pogledu rezultata i preporuka koje proizlaze iz procjena i revizija navedenih u članku 26., kao i onih koje proizlaze iz istraga koje je proveo Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) te svih unutarnjih ili vanjskih revizijskih izvješća i prosljeđuje proračunskom tijelu sve podatke relevantne za ishod postupaka ocjene;
(j)
savjetuje se s izvršnim direktorom o sporazumima o delegiranju iz članka 14. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1285/2013 prije njihova potpisivanja;
(k)
na temelju prijedloga izvršnog direktora odobrava radne dogovore između Agencije i Europske svemirske agencije iz članka 14. stavka 4. Uredbe (EU) br. 1285/2013;
(l)
na temelju prijedloga izvršnog direktora odobrava strategiju za borbu protiv prijevara;
(m)
odobrava, prema potrebi i na temelju prijedloga izvršnog direktora, organizacijske strukture Agencije;
(n)
usvaja i objavljuje svoj poslovnik.
3. U pogledu osoblja Agencije, upravni odbor izvršava ovlasti koje su Pravilnikom o osoblju za dužnosnike Europske unije (15) (‚Pravilnik o osoblju’) dodijeljene tijelu za imenovanje i ovlasti koje su Uvjetima zaposlenja ostalih službenika dodijeljene tijelu ovlaštenom za sklapanje ugovorâ o radu (‚ovlasti tijela za imenovanje’).
Upravni odbor u skladu s postupkom iz članka 110. Pravilnika o osoblju donosi odluku na temelju članka 2. stavka 1. Pravilnika o osoblju i članka 6. Uvjeta o zaposlenju ostalih službenika kojom se relevantne ovlasti tijela za imenovanje delegiraju izvršnom direktoru i utvrđuju uvjeti pod kojima se to delegiranje ovlasti može suspendirati. Izvršni direktor podnosi izvješće upravnom odboru o izvršenju tih delegiranih ovlasti. Izvršni direktor ovlašten je dalje delegirati te ovlasti.
Prilikom primjene drugog podstavka ovog stavka, kada to zahtijevaju izvanredne okolnosti, upravni odbor može odlukom privremeno suspendirati delegiranje ovlasti tijela za imenovanje izvršnom direktoru i onima kojima ih je potonji dalje delegirao te ih sam provoditi odnosno delegirati ih jednom od svojih članova ili članu osoblja koji nije izvršni direktor.
Međutim, odstupajući od drugog podstavka, upravni odbor mora predsjedniku Odbora za sigurnosnu akreditaciju delegirati ovlasti navedene u prvom podstavku u vezi sa zapošljavanjem, procjenom i reklasifikacijom osoblja uključenog u aktivnosti obuhvaćene poglavljem III. i disciplinskim mjerama koje treba poduzeti u vezi s takvim osobljem.
Upravni odbor usvaja provedbene mjere Pravilnika o osoblju i Uvjeta zaposlenja ostalih službenika u skladu s postupkom utvrđenim u članku 110. Pravilnika o osoblju. Prvo se savjetuje s Odborom za sigurnosnu akreditaciju i na odgovarajući način uzima u obzir njegove primjedbe u vezi sa zapošljavanjem, procjenom i reklasifikacijom osoblja uključenog u aktivnosti iz poglavlja III. i o relevantnim disciplinskim mjerama koje treba poduzeti.
Također donosi odluku o utvrđivanju pravila o upućivanju nacionalnih stručnjaka u Agenciju. Prije donošenja te odluke upravni odbor se po pitanju upućivanja nacionalnih stručnjaka uključenih u aktivnosti sigurnosne akreditacije iz poglavlja III. savjetuje s Odborom za sigurnosnu akreditaciju i propisno uzima u obzir njegove primjedbe.
4. Upravni odbor imenuje izvršnog direktora i može produljiti ili okončati njegov mandat u skladu s člankom 15.b stavcima 3. i 4.
5. Upravni odbor izvršava stegovne ovlasti nad izvršnim direktorom u vezi s njegovom učinkovitošću, posebno u pogledu sigurnosnih pitanja koja potpadaju pod nadležnost Agencije, osim u odnosu na aktivnosti poduzete u skladu s poglavljem III.
Članak 7.
Izvršni direktor
Agencijom upravlja izvršni direktor koji svoje dužnosti obnaša pod nadzorom upravnog odbora, ne dovodeći u pitanje ovlasti dodijeljene Odboru za sigurnosnu akreditaciju i predsjedniku Odbora za sigurnosnu akreditaciju u skladu s člancima 11. odnosno 11.a.
Ne dovodeći u pitanje ovlasti Komisije i upravnog odbora, izvršni direktor je u izvršavanju svojih dužnosti neovisan i ne traži niti prima upute od bilo koje vlade ni od bilo kojeg drugog tijela.
Članak 8.
Zadaće izvršnog direktora
Izvršni direktor izvršava sljedeće zadaće:
(a)
zastupanje Agencije, osim u pogledu aktivnosti i odluka poduzetih u skladu s poglavljima II. i III., te potpisivanje sporazuma o delegiranju iz članka 14. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1285/2013, u skladu s člankom 6. stavkom 2. točkom (j) ove Uredbe;
(b)
pripremanje radnih dogovora između Agencije i ESA-e iz članka 14. stavka 4. Uredbe (EU) br. 1285/2013 te ih podnosi upravnom odboru u skladu s člankom 6. stavkom 2. točkom (k) ove Uredbe i potpisuje ih nakon dobivanja potvrde upravnog odbora;
(c)
pripremanje rada upravnog odbora te sudjelovanje bez prava glasa u njegovom radu, podložno članku 5. stavku 5. drugom podstavku;
(d)
provedba odluka upravnog odbora;
(e)
priprema višegodišnjih i godišnjih programa rada Agencije i njihova predaja upravnom odboru na odobrenje, osim dijelova koje je pripremio i usvojio Odbor za sigurnosnu akreditaciju u skladu s člankom 11. stavkom 4. točkama (a) i (b);
(f)
provedba višegodišnjih i godišnjih programa rada, osim dijelova koje provodi predsjednik Odbora za sigurnosnu akreditaciju u skladu s člankom 11.a stavkom 1. točkom (b);
(g)
priprema izvješća o napretku o provedbi godišnjeg programa rada i, prema potrebi, višegodišnjeg programa rada za svaki sastanak upravnog odbora, uključujući neizmijenjeni odjeljak koji je pripremio predsjednik Odbora za sigurnosnu akreditaciju u skladu s člankom 11.a stavkom 1. točkom (d);
(h)
priprema godišnjeg izvješća o aktivnostima i mogućnostima Agencije, osim dijela koji priprema i usvaja Odbor za sigurnosnu akreditaciju u vezi s aktivnostima iz poglavlja III. u skladu s člankom 11. stavkom 4. točkom (c) i njegovo podnošenje upravnom odboru na odobrenje;
(i)
poduzimanje svih potrebnih mjera, uključujući usvajanje internih upravnih uputa i objavu obavijesti, kako bi se osigurao rad Agencije u skladu s ovom Uredbom;
(j)
sastavljanje nacrta izjave o procjeni prihoda i rashoda Agencije u skladu s člankom 13. te izvršavanje proračun u skladu s člankom 14.;
(k)
osiguravanje da Agencija, kao voditelj Centra za praćenje sigurnosti Galileo, može odgovoriti na upute dostavljene prema Zajedničkoj akciji Vijeća 2004/552/ZVSP (16) i ispuniti svoju ulogu navedenu u članku 6. Odluke br. 1104/2011/EU Europskog parlamenta i Vijeća (17);
(l)
osiguravanje kruženja relevantnih informacija, posebno u pogledu sigurnosti, među tijelima Agencije iz članka 3. stavka 1. ove Uredbe;
(m)
priopćivanje Komisiji stajališta Agencije o tehničkim i operativnim specifikacijama potrebnima za provedbu promjena sustavâ iz članka 12. stavka 3. točke (d) Uredbe (EU) br. 1285/2013, uključujući definiranje postupaka odobravanja i preispitivanja te istraživačkih aktivnosti u potporu tim promjenama;
(n)
pripremanje, u bliskoj suradnji s predsjednikom Odbora za sigurnosnu akreditaciju za pitanja povezana s aktivnostima sigurnosne akreditacije obuhvaćene poglavljem III. ove Uredbe, organizacijskih struktura Agencije i njihovo podnošenje na odobrenje upravnom odboru;
(o)
u pogledu osoblja Agencije, izvršavanje ovlasti iz članka 6. stavka 3. prvog podstavka, u mjeri u kojoj su mu te ovlasti delegirane u skladu s drugim podstavkom istog stavka;
(p)
nakon odobrenja upravnog odbora, donošenje potrebnih mjera za uspostavu lokalnih ureda u državama članicama ili u trećim zemljama u skladu s člankom 4. stavkom 3.;
(q)
osiguravanje da su Odboru za sigurnosnu akreditaciju, tijelima navedenima u članku 11. stavku 11. i predsjedniku Odbora za sigurnosnu akreditaciju pružene tajničke usluge i sva ostala sredstva potrebna za normalno funkcioniranje;
(r)
pripremanje plana djelovanja za osiguranje praćenja nalaza i preporuka ocjena i revizija iz članka 26. s iznimkom odjeljka plana djelovanja koji se odnosi na aktivnosti obuhvaćene poglavljem III. te dva puta godišnje podnošenje izvješća o napretku Komisiji, nakon dodavanja neizmijenjenog odjeljka čiji je nacrt pripremio Odbor za sigurnosnu akreditaciju, a koje izvješće se podnosi i upravnom odboru kao obavijest;
(s)
poduzimanje sljedećih mjera za zaštitu financijskih interesa Unije:
i.
preventivne mjere protiv prijevare, korupcije ili drugih nezakonitih aktivnosti te upotreba djelotvornih nadzornih mjera;
ii.
povrat nepotrebno plaćenih iznosa kod kojih su otkrivene nepravilnosti i, prema potrebi, primjena učinkovitih, proporcionalnih i odvraćajućih upravnih i financijskih sankcija;
(t)
sastavljanje za Agenciju strategije protiv prijevara koja je razmjerna rizicima od prijevare uzimajući u obzir analizu odnosa troškova i koristi mjera koje treba provesti i uzimajući u obzir rezultate i preporuke koji proizlaze iz istraga OLAF-a te njezino podnošenje na odobrenje upravnom odboru.
2.
Umeće se sljedeći članak:
„Članak 8.a
Programi rada i godišnje izvješće
1. U višegodišnjem programu rada Agencije iz članka 6. stavka 2. točke (a), navedene su aktivnosti koje Agencija treba obavljati tijekom razdoblja obuhvaćenog višegodišnjim financijskim okvirom iz članka 312. Ugovora o financiranju Europske unije, uključujući aktivnosti povezane s međunarodnim odnosima i komunikacijom za koje je odgovorna. U tom programu navodi se opće strateško programiranje, uključujući ciljeve, faze, očekivane rezultate i pokazatelje uspješnosti, kao i programiranje resursa, uključujući ljudske i financijske resurse dodijeljene svakoj aktivnosti. Uzima u obzir procjene i revizije navedene u članku 26. ove Uredbe. U svrhu informiranja, višegodišnji program rada uključuje i opise prijenosa zadaća koje Komisija povjerava Agenciji, uključujući zadaće upravljanja programima iz članka 14. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1285/2013.
2. Godišnji program rada naveden u članku 6. stavku 2. točki (b) ove Uredbe temelji se na višegodišnjem programu rada. U njemu su navedena djelovanja koja Agencija treba provesti tijekom nadolazeće godine, uključujući djelovanja povezana s međunarodnim odnosima i komunikacijom za koje je odgovorna. Godišnji program rada obuhvaća detaljne ciljeve i očekivane rezultate, uključujući pokazatelje uspješnosti. Jasno navodi i koje su zadaće dodane, promijenjene ili izbrisane u usporedbi s prethodnom financijskom godinom te promjene pokazatelja uspješnosti i njihovih ciljanih vrijednosti. U programu su također utvrđeni ljudski i financijski resursi dodijeljeni svakoj aktivnosti. U svrhu informiranja uključuje i zadaće koje je Komisija putem sporazuma o delegiranju povjerila Agenciji u skladu s člankom 14. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1285/2013.
3. Izvršni direktor prosljeđuje višegodišnje i godišnje programe rada, nakon što ih usvoji upravni odbor, Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i državama članicama te objavljuje njihov sažetak.
4. Godišnje izvješće iz članka 8. točke (h) ove Uredbe uključuje informacije o:
(a)
provedbi višegodišnjih i godišnjih programa rada, uključujući provedbu u odnosu na pokazatelje uspješnosti;
(b)
izvršavanju proračuna i plana kadrovske politike;
(c)
sustavima Agencije za upravljanje i unutarnju kontrolu i napretku u provedbi sustavâ i tehnika upravljanja projektima iz članka 11. točke (e) Uredbe (EU) br. 1285/2013;
(d)
bilo kojim mjerama za unapređenje utjecaja Agencije na okoliš;
(e)
rezultatima unutarnjih i vanjskih revizija i praćenju preporuka revizije i preporuke za izvršenje proračuna;
(f)
izjavi o jamstvu izvršnog direktora.
Sažetak godišnjeg izvješća se objavljuje.”
3.
U članku 9., stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
„1. U skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 1285/2013, kad god bi sigurnost Unije ili država članica mogla biti pogođena djelovanjem sustavâ, primjenjuju se postupci izneseni u Zajedničkoj akciji 2004/552/ZVSP.”
4.
Članci 10. i 11. zamjenjuju se sljedećim:
„Članak 10.
Opća načela
Aktivnosti sigurnosne akreditacije za europske GNSS sustave iz ovog poglavlja provode se u skladu sa sljedećim načelima:
(a)
aktivnosti sigurnosne akreditacije i odluke poduzimaju se u kontekstu kolektivne odgovornosti za sigurnost Unije i država članica;
(b)
ulaže se napor kako bi se odluke donosile konsenzusom;
(c)
aktivnosti sigurnosne akreditacije provode se upotrjebljujući pristup procjene rizika i upravljanja, razmatrajući rizike za sigurnost europskih GNSS sustava kao i utjecaj na troškove ili raspored mjera za smanjenje rizika, a uzimajući u obzir cilj nesmanjivanja opće razine sigurnosti sustavâ;
(d)
odluke o sigurnosnoj akreditaciji pripremaju i provode stručnjaci kvalificirani za područje akreditacije složenih sustava s odgovarajućom razinom sigurnosne provjere i koji djeluju objektivno;
(e)
ulažu se napori kako bi se provelo savjetovanje sa svim relevantnim stranama zainteresiranim za pitanja sigurnosti;
(f)
aktivnosti sigurnosne akreditacije izvode svi relevantni dionici u skladu sa strategijom sigurnosne akreditacije bez obzira na ulogu Europske komisije definiranu Uredbom (EU) br. 1285/2013;
(g)
odluke o sigurnosnoj akreditaciji temelje se, prema procesu definiranom u relevantnoj strategiji sigurnosne akreditacije, na lokalnim odlukama o sigurnosnoj akreditaciji koje donose predmetna nacionalna tijela za sigurnosnu akreditaciju država članica;
(h)
trajni, transparentni i potpuno razumljivi proces praćenja osigurava poznavanje sigurnosnih rizika za europske GNSS sustave, definiranje sigurnosnih mjera kako bi se smanjili rizici na prihvatljivu razinu s ciljem sigurnosnih potreba Unije i njenih država članica, nesmetanu provedbu programâ i primjenu tih mjera u skladu s konceptom dubinske obrane. Djelotvornost tih mjera neprekidno se procjenjuje. Proces u vezi s procjenom i upravljanjem sigurnosnim rizikom zajednički provode svi dionici programâ u sklopu repetitivnog procesa;
(i)
odluke o sigurnosnoj akreditaciji donose se na strogo neovisan način, uključujući i u odnosu na Komisiju i druga tijela odgovorna za provedbu programâ i pružanje usluga, kao i u odnosu na izvršnog direktora i upravni odbor Agencije;
(j)
aktivnosti sigurnosne akreditacije provode se uzimajući u obzir potrebu za prikladnom koordinacijom između Komisije i tijela odgovornih za provedbu sigurnosnih odredaba;
(k)
klasificirane podatke EU-a upotrebljavaju i štite svi dionici uključeni u provedbu programâ u skladu s osnovnim načelima i minimalnim standardima iznesenima u sigurnosnim pravilima Vijeća odnosno Komisije za zaštitu klasificiranih podataka EU-a.
Članak 11.
Odbor za sigurnosnu akreditaciju
1. Osniva se Odbor za sigurnosnu akreditaciju za europske GNSS sustave (‚Odbor za sigurnosnu akreditaciju’) kako bi izvršavao zadaće navedene u ovom članku.
2. Odbor za sigurnosnu akreditaciju obavlja svoje zadaće bez obzira na odgovornosti dodijeljene Komisiji Uredbom (EU) br. 1285/2013, posebno u pitanjima sigurnosti te ne dovodeći u pitanje nadležnosti država članica u vezi sa sigurnosnim akreditacijama.
3. U svojstvu tijela za sigurnosnu akreditaciju, Odbor za sigurnosnu akreditaciju je u pogledu sigurnosnih akreditacija za europske GNSS sustave odgovoran za:
(a)
definiranje i potvrđivanje strategije sigurnosnog akreditiranja kojom se određuje:
i.
opseg aktivnosti potrebnih za provedbu i upravljanje akreditacijom europskih GNSS sustava te njihovu moguću povezanost s drugim sustavima;
ii.
proces sigurnosne akreditacije za europske GNSS sustave s razinom detalja primjerenom za potrebnu razinu osiguranja te s jasnim uvjetima potvrđivanja; taj proces vodi se u skladu s relevantnim zahtjevima, posebno s onima navedenima u članku 13. Uredbe (EU) br. 1285/2013;
iii.
uloga relevantnih dionika uključenih u proces akreditacije;
iv.
raspored za akreditaciju podudaran s fazama programâ, posebno u pogledu razmještaja infrastrukture, pružanja usluga i razvoja;
v.
načela sigurnosnog akreditiranja za mreže povezane sa sustavima i PRS opremu povezanu sa sustavom uspostavljene u sklopu programa Galileo, što moraju provesti nacionalna tijela država članica nadležna za sigurnosna pitanja;
(b)
odlučivanje o sigurnosnom akreditiranju, posebno u pogledu odobrenja za lansiranje satelita, autorizacije za korištenje sustavâ u različitim konfiguracijama i za različite usluge sve do i uključujući signaliziranje u svemiru te autorizaciju za vođenje zemaljskih postaja. U pogledu mreža i PRS opreme povezane sa sustavom uspostavljenim u sklopu programa Galileo, Odbor za sigurnosnu akreditaciju odlučuje samo o autorizaciji tijela za razvoj i proizvodnju PRS prijamnika ili PRS sigurnosnih modula, uzimajući u obzir savjete nacionalnih tijela mjerodavnih za sigurnosna pitanja i opće sigurnosne rizike;
(c)
ispitivanje i odobravanje sve dokumentacije vezane za sigurnosnu akreditaciju, osim za dokumente koje Komisija treba usvojiti prema članku 13. Uredbe (EU) br. 1285/2013 i članku 8. Odluke br. 1104/2011/EU;
(d)
unutar svojih ovlasti, savjetovanje Komisije prilikom razrade nacrta tekstova za akte iz članka 13. Uredbe (EU) br. 1285/2013 i članku 8. Odluke br. 1104/2011/EU, uključujući za uspostavu sigurnosno-operativnih postupaka (SecOp-i), te za izdavanje izjave sa svojim zaključnim stavom;
(e)
ispitivanje i odobravanje procjene sigurnosnog rizika razvijene u skladu s procesom praćenja iz članka 10. točke (h) uzimajući u obzir sukladnost s dokumentima iz točke (c) ovog stavka i onima razvijenima u skladu s člankom 13. Uredbe (EU) br. 1285/2013 i člankom 8. Odluke br. 1104/2011/EU; surađujući s Komisijom u definiranju mjera za ublažavanje rizika;
(f)
provjeru provedbe sigurnosnih mjera u vezi sa sigurnosnom akreditacijom europskih GNSS sustava, poduzimajući ili sponzorirajući sigurnosne procjene, inspekcije ili preispitivanja u skladu s člankom 12. točkom (b) ove Uredbe;
(g)
potvrđivanje odabira odobrenih proizvoda i mjera koji štite od elektroničkog prisluškivanja (TEMPEST) i odobrenih kriptografskih proizvoda korištenih za pružanje sigurnosti za europske GNSS sustave;
(h)
odobrenje ili, prema potrebi, sudjelovanje u zajedničkom odobrenju s relevantnim tijelima mjerodavnima za sigurnosna pitanja, a u vezi s međusobnom povezanosti europskih GNSS sustava s ostalim sustavima;
(i)
dogovaranje predloška za kontrolu pristupa iz članka 12. točke (c) s relevantnom državom članicom;
(j)
na osnovi izvještaja o riziku iz stavka 11. ovog članka, informiranje Komisije o procjeni rizika i pružanje savjeta Komisiji o mogućnostima rješavanja preostalih rizika za određenu akreditacijsku odluku;
(k)
pomoć Vijeću, uz blisku suradnju s Komisijom, u provedbi Zajedničke akcije 2004/552/ZVSP na poseban zahtjev Vijeća;
(l)
provedbu savjetovanja potrebnih za izvršavanje svojih zadaća.
4. Odbor za sigurnosnu akreditaciju također:
(a)
priprema i odobrava dio višegodišnjeg programa rada iz članka 8.a stavka 1. u vezi s operativnim aktivnostima obuhvaćenima ovim poglavljem te financijske i ljudske resurse potrebne za provođenje tih aktivnosti, te ga pravodobno podnosi upravnom odboru kako bi mogao biti uključen u višegodišnji program rada;
(b)
priprema i odobrava dio godišnjeg programa rada iz članka 8.a stavka 2. u vezi s operativnim aktivnostima obuhvaćenima ovim poglavljem te financijske i ljudske resurse potrebne za provođenje tih aktivnosti, te ga pravodobno podnosi upravnom odboru kako bi mogao biti uključen u godišnji program rada;
(c)
priprema i odobrava dio godišnjeg programa rada iz članka 6. stavka 2. točke (h) u vezi s aktivnostima i mogućnostima Agencije obuhvaćenima ovim poglavljem te financijske i ljudske resurse potrebne za provođenje tih aktivnosti i mogućnosti, te ga pravodobno podnosi upravnom odboru kako bi mogao biti uključen u godišnje izvješće;
(d)
usvaja i objavljuje svoj poslovnik.
5. Komisija redovito obavješćuje Odbor za sigurnosnu akreditaciju o učincima bilo kojih planiranih odluka Odbora za sigurnosnu akreditaciju o ispravnom vođenju programâ i o provedbi planova rješavanja preostalih rizika. Odbor za sigurnosnu akreditaciju uzima u obzir sva navedena mišljenja Komisije.
6. Odluke Odbora za sigurnosnu akreditaciju upućuju se Komisiji.
7. Odbor za sigurnosnu akreditaciju sastoji se od po jednog predstavnika svake države članice, predstavnika Komisije i predstavnika VP-a. Države članice, Komisija i VP nastoje ograničiti fluktuaciju svojih predstavnika u Odboru za sigurnosnu akreditaciju. Mandat članova Odbora za sigurnosnu akreditaciju traje četiri godine i može se produljiti. Predstavnik ESA-e poziva se na sastanke Odbora za sigurnosnu akreditaciju u svojstvu promatrača. Izuzetno i predstavnici trećih zemalja ili međunarodnih organizacija mogu biti pozvani na sastanke kao promatrači kada se pitanja izravno tiču tih trećih zemalja ili međunarodnih organizacija. Mehanizmi za takvo sudjelovanje predstavnika trećih zemalja ili međunarodnih organizacija te njegovi uvjeti uspostavljaju se u sporazumima iz članka 23. stavka 1. i u skladu su s poslovnikom Odbora za sigurnosnu akreditaciju.
8. Odbor za sigurnosnu akreditaciju među svojim članovima odabire predsjednika i zamjenika predsjednika dvotrećinskom većinom svih članova s pravom glasa. Zamjenik predsjednika automatski zauzima mjesto predsjednika kada je predsjednik spriječen u obavljanju svojih dužnosti.
Odbor za sigurnosnu akreditaciju ima ovlast razriješiti dužnosti predsjednika, zamjenika predsjednika ili obojicu. Odluku o otpuštanju donosi dvotrećinskom većinom.
Mandat predsjednika i zamjenika predsjednika Odbora za sigurnosnu akreditaciju traje dvije godine i može se jednom produljiti. Mandat svake od navedenih osoba završava kada ta osoba prestane biti član Odbora za sigurnosnu akreditaciju.
9. Odbor za sigurnosnu akreditaciju ima pristup svim ljudskim i materijalnim resursima potrebnima za pružanje odgovarajuće administrativne podrške te kako bi omogućio, zajedno s tijelima navedenima u stavku 11., izvršavanje svojih zadaća na neovisan način posebno u vezi s vođenjem spisa, pokretanjem i praćenjem primjene sigurnosnih postupaka i provođenjem revizija sigurnosnih sustava, pripremom odluka i organiziranjem sastanaka. Također ima pristup svim informacijama potrebnima za izvršavanje svojih zadaća, a koje posjeduje Agencija, ne dovodeći u pitanje načela autonomije i neovisnosti iz članka 10. točke (i).
10. Odbor za sigurnosnu akreditaciju i osoblje Agencije pod njegovim nadzorom obavljaju svoj rad na način kojim osiguravaju autonomiju i neovisnost u vezi s ostalim aktivnostima Agencije, posebno operativnim aktivnostima u vezi s iskorištavanjem sustavâ u skladu s ciljevima programa. U tu svrhu uspostavlja se djelotvorna organizacijska podjela unutar Agencije na osoblje uključeno u aktivnosti obuhvaćene ovim poglavljem i ostalo osoblje Agencije. Odbor za sigurnosnu akreditaciju odmah obavješćuje izvršnog direktora, upravni odbor i Komisiju o bilo kojim okolnostima koje bi mogle ugroziti njegovu autonomiju i neovisnost. U slučaju da se u okviru Agencije ne pronađe rješenje, Komisija ispituje situaciju uz savjetovanje s relevantnim stranama. Na temelju rezultata tog ispitivanja, Komisija poduzima odgovarajuće mjere za ublažavanje koje Agencija treba provesti i o tome obavješćuje Europski parlament i Vijeće.
11. Odbor za sigurnosnu akreditaciju uspostavlja posebna pomoćna tijela za posebna pitanja, koja djeluju prema njegovim uputama. Istodobno osiguravajući kontinuitet rada, posebno uspostavlja povjerenstvo koje provodi preglede i testiranja sigurnosnih analiza za izradu relevantnih izvješća o riziku kao pomoć Odboru u njegovim odlukama. Odbor za sigurnosnu akreditaciju može uspostaviti i raspustiti stručne skupine kako bi pridonijele radu povjerenstva.
12. Ne dovodeći u pitanje nadležnost država članica i zadaću Agencije iz članka 14. stavka 1. točke (a) podtočke i. Uredbe (EU) br. 1285/2013, tijekom faze uvođenja programa Galileo, organizira se skupina stručnjaka iz država članica pod nadzorom Odbora za sigurnosnu akreditaciju kako bi izvršila zadaće tijela za distribuciju kriptomaterijala (CDA) u pogledu upravljanja kriptografskim materijalom EU-a, a posebno za:
i.
upravljanje ključevima za polijetanja i drugim ključevima potrebnima za funkcioniranje sustava uspostavljenog u sklopu programa Galileo;
ii.
provjeru uspostave i izvršenja postupaka za vođenje evidencije o PRS ključevima, sigurno postupanje s njima, njihovo čuvanje i distribuciju.
13. Ako se u skladu s općim načelima iz članka 10. ove Uredbe ne može postići konsenzus, Odbor za sigurnosnu akreditaciju donosi odluke većinom glasova kako je predviđeno u članku 16. Ugovora o Europskoj uniji i ne dovodeći u pitanje članak 9. ove Uredbe. Predstavnik Komisije i predstavnik VP-a ne glasuju. Predsjednik Odbora za sigurnosnu akreditaciju potpisuje u ime Odbora za sigurnosnu akreditaciju odluke koje je donio Odbor za sigurnosnu akreditaciju.
14. Komisija bez nepotrebnog odgađanja redovito obavješćuje Europski parlament i Vijeće o učinku donošenja odluka o sigurnosnoj akreditaciji na izvođenje programâ. Ako Komisija smatra da odluka koju je donio Odbor za sigurnosnu akreditaciju može značajno utjecati na izvođenje programâ, primjerice u smislu troškova, rasporeda i rada, o tome odmah obavješćuje Europski parlament i Vijeće.
15. Uzimajući u obzir stajališta Europskog parlamenta i Vijeća, koja trebaju biti izražena u roku od mjesec dana, Komisija može usvojiti bilo koju prikladnu mjeru u skladu s Uredbom (EU) br. 1285/2013.
16. Upravni se odbor periodično obavješćuje o razvoju rada Odbora za sigurnosnu akreditaciju.
17. Raspored rada Odbora za sigurnosnu akreditaciju poštuje godišnji program rada iz članka 27. Uredbe (EU) br. 1285/2013.”
5.
Umeće se sljedeći članak:
„Članak 11.a
Zadaće predsjednika Odbora za sigurnosnu akreditaciju
1. Predsjednik Odbora za sigurnosnu akreditaciju izvršava sljedeće zadaće:
(a)
upravlja aktivnostima sigurnosne akreditacije pod nadzorom Odbora za sigurnosnu akreditaciju;
(b)
osigurava provedbu višegodišnjih i godišnjih programa rada Agencije obuhvaćenih ovim poglavljem pod nadzorom Odbora za sigurnosnu akreditaciju;
(c)
surađuje s izvršnim direktorom kako bi pomogao u sastavljanju nacrta plana radnih mjesta iz članka 13. stavka 3. i organizacijskih struktura Agencije;
(d)
priprema dio izvješća o napretku iz članka 8. točke (g) u vezi s operativnim aktivnostima obuhvaćenima ovim poglavljem te ga pravodobno podnosi Odboru za sigurnosnu akreditaciju i izvršnom direktoru kako bi mogao biti uključen u izvješće o napretku;
(e)
priprema dio godišnjeg izvješća i plana djelovanja iz članka 8. točke (h) odnosno (r) u vezi s operativnim aktivnostima obuhvaćenima ovim poglavljem te ga pravodobno podnosi izvršnom direktoru;
(f)
zastupa Agenciju u aktivnostima i odlukama obuhvaćenima ovim poglavljem;
(g)
u pogledu osoblja Agencije uključenog u aktivnosti obuhvaćene ovim poglavljem, izvršava ovlasti iz članka 6. stavka 3. prvog podstavka koje su mu delegirane u skladu s člankom 6. stavkom 3. četvrtim podstavkom.
2. Što se tiče aktivnosti obuhvaćenih ovim poglavljem, Europski parlament i Vijeće mogu pozvati predsjednika Odbora za sigurnosnu akreditaciju na razmjenu mišljenja o radu i izgledima Agencije pred tim institucijama, uključujući u pogledu višegodišnjih i godišnjih programa rada.”
6.
U članku 12. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:
„(b)
dozvoljavaju propisno ovlaštenim osobama koje je imenovao Odbor za sigurnosnu akreditaciju, pod nadzorom nacionalnih tijela nadležnih za sigurnosna pitanja i u dogovoru s njima, pristup bilo kojim informacijama i bilo kojim područjima i/ili mjestima povezanima sa sigurnošću sustavâ u njihovoj nadležnosti, a u skladu s nacionalnim zakonima i drugim propisima te bez diskriminacije na osnovi državljanstva državljana država članica, uključujući i u svrhu sigurnosnih revizija i ispitivanja koje je dogovorio Odbor za sigurnosnu akreditaciju te za proces praćenja sigurnosnog rizika iz članka 10. točke (h). Te revizije i ispitivanja izvode se u skladu sa sljedećim načelima:
i.
naglašava se važnost za sigurnost i djelotvorno upravljanje rizikom unutar istraženih tijela;
ii.
preporučaju se protumjere za ublažavanje specifičnog učinka gubitka povjerljivosti, integriteta ili dostupnosti klasificiranih podataka.”
7.
Članak 13. mijenja se kako slijedi:
(a)
stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
„3. Izvršni direktor, blisko surađujući s predsjednikom Odbora za sigurnosnu akreditaciju za aktivnosti obuhvaćene poglavljem III., sastavlja nacrt procjene rashoda i prihoda Agencije za sljedeću financijsku godinu, jasno odvajajući one elemente nacrta izjave o procjeni koji se odnose na aktivnosti sigurnosne akreditacije te ostale aktivnosti Agencije. Predsjednik Odbora za sigurnosnu akreditaciju prilaže svoju izjavu tom nacrtu, a izvršni direktor prosljeđuje nacrt procjene i izjavu upravnom odboru i Odboru za sigurnosnu akreditaciju uz nacrt plana radnih mjesta.”;
(b)
stavci 5. i 6. zamjenjuju se sljedećim:
„5. Na temelju okvirne procjene rashoda i prihoda te blisko surađujući s Odborom za sigurnosnu akreditaciju u aktivnostima obuhvaćenima poglavljem III., upravni odbor svake godine sastavlja procjenu prihoda i rashoda Agencije za sljedeću financijsku godinu.
6. Izjavu o procjeni, koja uključuje nacrt plana radnih mjesta zajedno s privremenim godišnjim programom rada, upravni odbor do 31. ožujka prosljeđuje Komisiji i trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama s kojima Unija ima sklopljene sporazume, u skladu s člankom 23. stavkom 1.”
8.
U članku 14., stavak 10. zamjenjuje se sljedećim:
„10. Europski parlament, na preporuku Vijeća koje djeluje kvalificiranom većinom, prije 30. travnja godine N + 2 daje razrješnicu izvršnom direktoru u odnosu na izvršenje proračuna za godinu N, uz iznimku dijela izvršenja proračuna koji se odnosi na zadaće koje su, prema potrebi, dodijeljene Agenciji u skladu s člankom 14. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1285/2013 na koji se primjenjuje postupak iz članaka 164. i 165. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (18).
9.
Umeće se sljedeće poglavlje:
„POGLAVLJE IV.a
LJUDSKI RESURSI
Članak 15.a
Osoblje
1. Na osoblje zaposleno u Agenciji primjenjuju se Pravilnik o osoblju za dužnosnike Europske unije, Uvjeti zaposlenja ostalih službenika te pravila koja su zajednički donijele institucije Unije u svrhu primjene navedenog Pravilnika o osoblju i Uvjeta zaposlenja.
2. Osoblje Agencije čine službenici koje je Agencija zaposlila za potrebe izvršavanja svojih zadaća. Oni imaju uvjerenje o sigurnosnoj provjeri shodno klasifikaciji podataka kojima rukuju.
3. Interna pravila Agencije, poput poslovnika upravnog odbora, poslovnika Odbora za sigurnosnu akreditaciju, financijskih pravila primjenjivih na Agenciju, pravila za primjenu pravilnika o osoblju i pravila za pristup dokumentima, osiguravaju autonomiju i neovisnost osoblja koje provodi aktivnosti sigurnosne akreditacije u odnosu na osoblje koje radi na drugim zadaćama Agencije u skladu s člankom 10. točkom i.
Članak 15.b
Imenovanje i mandat izvršnog direktora
1. Izvršni se direktor zapošljava kao privremeni član osoblja Agencije u skladu s člankom 2. točkom (a) Uvjeta zaposlenja ostalih službenika.
2. Izvršnog direktora imenuje upravni odbor na osnovi zasluga i dokumentiranih upravnih i menadžerskih vještina, kao i relevantnog znanja i iskustva, iz popisa kandidata koje je predložila Komisija nakon otvorenog i transparentnog natječaja koji je uslijedio nakon objave poziva za iskaz interesa u Službenom listu Europske unije ili drugdje.
Kandidat kojeg odabere upravni odbor može biti pozvan da što ranije dâ izjavu pred Europskim parlamentom i odgovori na pitanja njegovih članova.
Predsjednik upravnog odbora zastupa Agenciju u svrhu sklapanja ugovora s izvršnim direktorom.
Upravni odbor odluku o imenovanju izvršnog direktora donosi dvotrećinskom većinom glasova svojih članova.
3. Mandat izvršnog direktora iznosi pet godina. Na kraju toga mandata Komisija provodi procjenu rada izvršnoga direktora uzimajući u obzir buduće zadaće i izazove koji predstoje Agenciji.
Na osnovi prijedloga Komisije, uzimajući u obzir procjenu iz prvog podstavka, upravni odbor može jedanput produljiti mandat izvršnom direktoru na razdoblje do četiri godine.
Svaka odluka o produljenju mandata izvršnom direktoru usvaja se dvotrećinskom većinom glasova članova upravnog odbora.
Izvršni direktor čiji je mandat produljen nakon toga ne smije sudjelovati u postupku odabira za istu dužnost.
Upravni odbor obavješćuje Europski parlament o svojoj namjeri da produlji mandat izvršnog direktora. Prije produljenja mandata izvršni direktor može biti pozvan da dâ izjavu pred relevantnim odborima Europskog parlamenta te da odgovori na pitanja članova.
4. Upravni odbor može razriješiti dužnosti izvršnog direktora na osnovi prijedloga Komisije ili trećine svojih članova, a to čini odlukom usvojenom dvotrećinskom većinom glasova svojih članova.
5. Europski parlament i Vijeće mogu pozvati izvršnog direktora na razmjenu mišljenja o radu i izgledima Agencije pred tim institucijama, uključujući u pogledu godišnjeg i višegodišnjeg programa rada. Ta razmjena mišljenja ne dotiče se stvari u vezi s aktivnostima sigurnosne akreditacije obuhvaćenima poglavljem III.
Članak 15.c
Upućeni nacionalni stručnjaci
Agencija može koristiti i nacionalne stručnjake. Ti stručnjaci imaju uvjerenje o sigurnosnoj provjeri shodno klasifikaciji podataka kojima rukuju. Na to se osoblje ne primjenjuju Pravilnik o osoblju i Uvjeti zaposlenja ostalih službenika.”
10.
Članci 16. i 17. zamjenjuju se sljedećim:
„Članak 16.
Suzbijanje prijevara
1. S ciljem borbe protiv prijevara, korupcije i bilo kojih drugih nezakonitih aktivnosti, Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (19) primjenjuje se na Agenciju bez ograničenja. U tu svrhu Agencija pristupa Međuinstitucionalnom sporazumu od 25. svibnja 1999. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije Europskih zajednica o internim istragama Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF) (20) te izdaje odgovarajuće odredbe u vezi s osobljem Agencije i upućenim nacionalnim stručnjacima korištenjem modela odluke iz Priloga navedenom sporazumu.
2. Revizorski sud ima ovlast nadzirati korisnike sredstava Agencije kao i ugovaratelje i podugovaratelje koji su dobili sredstva Unije putem Agencije, na osnovi dostavljene dokumentacije ili provjerama na terenu.
3. U vezi s bespovratnim sredstvima koja financira ili ugovorima koje dodjeljuje Agencija, OLAF može provesti istragu uključujući i provjere i inspekcije na terenu u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 i Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (21) kako bi spriječio prijevare, korupciju i bilo koje druge nezakonite aktivnosti koje štete financijskim interesima Unije.
4. Ne dovodeći u pitanje stavke 1., 2. i 3. ovog članka, sporazumi o suradnji koje je Agencija sklopila s trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama, ugovori i sporazumi o bespovratnim sredstvima sklopljeni s trećim stranama te bilo koja financijska odluka koju je donijela Agencija izrijekom navode da Revizorski sud i OLAF mogu provoditi provjere i istrage u skladu sa svojim pojedinačnim ovlastima.
Članak 17.
Povlastice i imuniteti
Protokol (br. 7) o povlasticama i imunitetima Europske unije priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije primjenjuje se na Agenciju i njezino osoblje iz članka 15.a.
11.
Članak 18. briše se.
12.
Članci 22. i 23. zamjenjuju se sljedećim:
„Članak 22.
Sigurnosna pravila o zaštiti klasificiranih ili osjetljivih podataka
1. Agencija primjenjuje sigurnosna pravila Komisije u pogledu zaštite klasificiranih podataka EU-a.
2. Agencija u svojim internim pravilima može utvrditi odredbe za rukovanje neklasificiranim, ali osjetljivim podacima. Takve odredbe između ostalog obuhvaćaju razmjenu i čuvanje tih podataka te postupanje s njima.
Članak 22.a
Sukobi interesa
1. Članovi upravnog odbora i Odbora za sigurnosnu akreditaciju, izvršni direktor, kao i upućeni nacionalni stručnjaci i promatrači, daju izjavu o preuzetim obvezama i izjavu o interesima u kojima navode nepostojanje ili postojanje bilo kakvog izravnog ili neizravnog interesa koji se može smatrati štetnim po njihovu neovisnost. Te izjave moraju biti točne i potpune. Podnose se u pisanom obliku prilikom stupanja na dužnost i obnavljaju se na godišnjoj razini. Ažuriraju se kad god je to potrebno, a posebno u slučaju relevantnih promjena u osobnim okolnostima dotičnih osoba.
2. Prije svakog sastanka na kojem sudjeluju članovi upravnog odbora i Odbora za sigurnosnu akreditaciju, izvršni direktor, kao i upućeni nacionalni stručnjaci i promatrači i vanjski stručnjaci koji sudjeluju u ad hoc radnim skupinama, točno i potpuno navode nepostojanje ili postojanje interesa koji se mogu smatrati štetnima po njihovu neovisnost u vezi s bilo kojom točkom dnevnog reda te se suzdržavaju od sudjelovanja u raspravi i glasovanju o tim točkama.
3. Upravni odbor i Odbor za sigurnosnu akreditaciju u svojim poslovnicima utvrđuju praktične dogovore o pravilu izjave o interesima iz stavaka 1. i 2. te o suzbijanju i upravljanju sukobima interesa.
Članak 23.
Sudjelovanje trećih zemalja i međunarodnih organizacija
1. Agencija je otvorena za sudjelovanje trećih zemalja i međunarodnih organizacija. Takvo sudjelovanje i njegovi uvjeti određuju se sporazumom između Unije i dotične treće zemlje ili međunarodne organizacije, a u skladu s postupkom utvrđenim u članku 218. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.
2. U skladu s relevantnim odredbama tih sporazuma, razrađuju se praktični dogovori za sudjelovanje trećih zemalja ili međunarodnih organizacija u radu Agencije, uključujući dogovore u vezi s njihovim sudjelovanjem u inicijativama koje poduzima Agencija, financijskim doprinosima i osobljem.
Članak 23.a
Zajednička nabava s državama članicama
Za izvršavanje svojih zadaća Agencija je ovlaštena dodijeliti ugovore zajedno s državama članicama u skladu s Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 1268/2012 (22).
13.
Članak 26. zamjenjuje se sljedećim:
„Članak 26.
Preispitivanje, ocjena i revizija
1. Komisija do 31. prosinca 2016. i svakih pet godina nakon toga provodi ocjenjivanje Agencije, posebno njezinog učinka, djelotvornosti, neometanog rada, radnih metoda, zahtjeva i upotrebe dodijeljenih sredstava. Ocjena posebno uključuje procjenu svih promjena opsega ili prirode zadaća Agencije i financijskog učinka tih promjena. Obuhvaća primjenu politike Agencije o sukobima interesa i također navodi bilo koje okolnosti koje su mogle ugroziti neovisnost i autonomiju Odbora za sigurnosnu akreditaciju.
2. Komisija Europskom parlamentu, Vijeću, upravnom odboru i Odboru za sigurnosnu akreditaciju Agencije podnosi izvješće o ocjeni i njezinim zaključcima. Rezultati ocjene dostupni su javnosti.
3. Svaka druga ocjena uključuje pregled bilance stanja Agencije u pogledu njezinih ciljeva i zadaća. Ako Komisija smatra da nastavak postojanja Agencije nije više opravdan u pogledu dodijeljenih zadaća i ciljeva, Komisija prema potrebi može predložiti stavljanje ove Uredbe izvan snage.
4. Vanjske revizije rada Agencije mogu se provesti na zahtjev upravnog odbora ili Komisije.”
Članak 2.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u 16. travnja 2014.