KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1347/2014
af 17. december 2014
om ophævelse af den endelige udligningstold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 18 i Rådets forordning (EF) nr. 597/2009
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 597/2009 af 11. juni 2009 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), særlig artikel 14 og 18, og
ud fra følgende betragtninger:
A. SAGSFORLØB
1. Gældende foranstaltninger
(1)
I juli 2002 indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 1338/2002 (2) en endelig udligningstold på 7,1 % på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Indien (den oprindelige undersøgelse).
(2)
Ved forordning (EF) nr. 1339/2002 (3) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på 21 % på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina (Kina) og en endelig antidumpingtold på 18,3 % på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Indien.
(3)
Ved afgørelse 2002/611/EF (4) godtog Kommissionen et pristilsagn både vedrørende antidumping- og antisubsidieforanstaltningerne over for importen fra Indien, der blev afgivet af en indisk eksporterende producent, Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd. (Kokan).
(4)
I marts 2004 ophævede Kommissionen ved Kommissionens afgørelse 2004/255/EF (5) afgørelse 2002/611/EF efter Kokans frivillige tilbagetrækning af tilsagnet.
(5)
Ved afgørelse 2006/37/EF (6) godtog Kommissionen et nyt pristilsagn både vedrørende antidumping- og antisubsidieforanstaltningerne over for importen fra Indien, der blev afgivet af Kokan. Rådets forordning (EF) nr. 1338/2002 og (EF) nr. 1339/2002 blev ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 123/2006 (7) i overensstemmelse hermed.
(6)
Ved forordning (EF) nr. 1000/2008 (8) .indførte Rådet en antidumpingtold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Kina og Indien efter en udløbsundersøgelse af foranstaltningerne. Ved forordning (EF) nr. 1010/2008 (9) .indførte Rådet en endelig udligningstold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Indien og ændrede størrelsen af antidumpingtolden på importen af sulfanilsyre fra Indien efter en udløbsundersøgelse og en interimsundersøgelse.
2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(7)
Den 1. juli 2013 modtog Kommissionen efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (10) af de gældende endelige udligningsforanstaltninger en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til artikel 18 i Rådets forordning (EF) nr. 597/2009 (grundforordningen). Anmodningen blev indgivet af CUF - Quimicos Industriais (ansøgeren eller CUF), den eneste producent af sulfanilsyre i Unionen, der således tegner sig for 100 % af EU-produktionen.
(8)
Anmodningen var begrundet med, at udløbet af foranstaltningerne sandsynligvis ville medføre fortsat subsidiering og fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.
3. Indledning af en udløbsundersøgelse
(9)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at indlede en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 16. oktober 2013 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (11) (indledningsmeddelelsen) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 18.
4. Sideløbende undersøgelser
(10)
Ved en indledningsmeddelelse af 16. oktober 2013 i Den Europæiske Unions Tidende (12) indledte Kommissionen også en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (13), vedrørende importen af sulfanilsyre med oprindelse i bl.a. Indien.
5. Undersøgelse
5.1. Nuværende undersøgelsesperiode og betragtet periode
(11)
Undersøgelsen af fortsat eller fornyet subsidiering omfattede perioden fra 1. oktober 2012 til 30. september 2013 (den nuværende undersøgelsesperiode eller NUP). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra 1. januar 2010 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (den betragtede periode).
5.2. Berørte parter
(12)
Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, de eksporterende producenter i Indien, importørerne, de brugere, som, den vidste, var berørt af sagen, og repræsentanterne for det eksporterende land om indledningen af udløbsundersøgelsen. De interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er angivet i indledningsmeddelelsen.
(13)
Den eneste EU-producent, som også var den eneste interesserede part, der anmodede om at blive hørt, blev hørt.
5.3. Stikprøveudtagning
(14)
I betragtning af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Indien og ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen fremgik det af indledningsmeddelelsen, at man påtænkte at foretage en stikprøveudtagning i overensstemmelse med grundforordningens artikel 27. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at foretage stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen senest 15 dage efter indledningen af undersøgelsen og give Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen.
(15)
Kommissionen modtog besvarelser af stikprøvespørgeskemaet fra to indiske eksporterende producenter. Derfor blev der ikke foretaget stikprøveudtagning.
(16)
En ikke forretningsmæssigt forbundet importør besvarede stikprøveskemaet, men importerede imidlertid ikke den pågældende vare fra det pågældende land og besvarede ikke spørgeskemaet. Derfor blev der ikke foretaget stikprøveudtagning.
(17)
Da der kun findes én EU-producent, blev der ikke udtaget stikprøver af EU-producenter.
5.4. Undersøgelse
(18)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat subsidiering, sandsynlighed for fortsat eller fornyet skade, og for at fastslå Unionens interesser. Kommissionen sendte spørgeskemaer til den eneste EU-producent, til de to eksporterende producenter i Indien, til de indiske myndigheder (GOI), til kendte importører og til brugere i Unionen.
(19)
Ud af de to indiske eksporterende producenter indgav kun én en fuldstændig besvarelse. Denne indiske producent tegnede sig for en væsentlig del af den samlede indiske eksport til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode.
(20)
Kommissionen gennemførte endvidere konsultationer i Delhi med de indiske myndigheder (GOI), Maharashtras myndigheder (GOM), Gujarats myndigheder (GOG) og Reserve Bank of India (RBI).
(21)
Der blev desuden aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producent:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Portugal
b)
Eksporterende producenter:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Indien
c)
EU-brugere:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Tyskland
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugal
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Spanien.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(22)
Den pågældende vare er sulfanilsyre, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2921 42 00 (Taric-kode 2921420060). Der findes to sulfanilsyrekvaliteter, som fastlægges efter renheden: en teknisk kvalitet og en renset kvalitet. Desuden sælges den rensede kvalitet af og til i form af et salt af sulfanilsyre. Sulfanilsyre anvendes som råmateriale i produktionen af optiske blegemidler, betontilsætningsstoffer, farvestoffer til levnedsmidler og specialfarvestoffer. Begrænset brug i lægemiddelindustrien blev ligeledes noteret. Skønt det ikke anfægtes, at begge kvaliteter har samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og derfor anses for at være en og samme vare, er det vigtigt at bemærke, at undersøgelsen viste, at udskifteligheden i praksis er begrænset. Især brugere, som anvender renset sulfanilsyre, ville kun kunne anvende den tekniske kvalitet, hvis de selv kunne rense den yderligere. De brugere, som anvender eller foretrækker teknisk sulfanilsyre, kunne i teorien anvende den rensede kvalitet, men på grund af prisforskellen (20 %-25 %) er dette ikke en økonomisk bæredygtig løsning.
(23)
Sulfanilsyre er en ren råvare og dens grundlæggende kemiske, fysiske og tekniske egenskaber er identiske uanset oprindelsesland. Den pågældende vare og de varer, der fremstilles og sælges af den eksporterende producent i Indien på hjemmemarkedet og til tredjelande, såvel som varer, der fremstilles og sælges af EU-producenten på EU-markedet, anses således for at have samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og i alt væsentligt samme anvendelsesformål og betragtes derfor som samme vare, jf. grundforordningens artikel 2.
C. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET SUBSIDIERING
1. Indledning
(24)
Samarbejdsviljen fra de indiske eksportørers side var begrænset til én eksporterende producent. I mangel af samarbejdsvilje fra andre producenters side måtte det udligningsberettigede subsidiebeløb fastlægges ud fra de foreliggende faktiske oplysninger: besvarelserne fra den samarbejdsvillige virksomhed, som tegnede sig for størstedelen af eksporten fra Indien til Unionen, og oplysninger fra de indiske myndigheder.
(25)
Ud fra de oplysninger, der indgik i anmodningen om en fornyet undersøgelse, og besvarelserne af Kommissionens spørgeskema, blev følgende ordninger, som angiveligt indebærer, at der ydes subsidier, undersøgt:
-
Støtteordninger, der blev undersøgt i forbindelse med den oprindelige undersøgelse:
-
Landsdækkende ordninger:
a)
Export Processing Zones Scheme (EPZS), Special Economic Zones Scheme (SEZS)/Export Oriented Units Scheme (EOUS) - ordninger for særlige økonomiske områder og eksportorienterede virksomheder
b)
Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS) - toldgodtgørelsesordning
c)
Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS) - eksportfremmeordning for investeringsgoder
d)
Income Tax Exemption Scheme (ITES) - indkomstskattefritagelsesordning
e)
Advance Authorisation Scheme (AAS) - forhåndstilladelsesordning.
-
Regionale ordninger:
f)
Package Scheme of Incentives (PSI) of the Government of Maharashtra - incitamentsordning fra delstaten Maharashtra.
-
Subsidieordninger ikke undersøgt i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, men undersøgt i forbindelse med den første udløbsundersøgelse og sideløbende interimsundersøgelse:
-
Landsdækkende ordninger:
g)
Export Credit Scheme (ECS) - eksportkreditordning.
-
Subsidieordninger ikke undersøgt i forbindelse med den oprindelige undersøgelse og/eller i forbindelse med de tidligere undersøgelser:
-
Landsdækkende ordninger:
h)
Focus Product Scheme (FPS) - produktfokusordning
i)
Duty Free Imports Authorisation (DFIA) - ordning med toldfri import
j)
Duty Drawback Scheme (DDS) - toldgodtgørelsesordning
k)
Focus Market Scheme (FMS) - markedsfokusordning
l)
Status Holder Incentive Scrip (SHIS) - incitamentsordning
m)
Capital Infusions - ordningen for kapitaltilførsel.
-
Regionale ordninger:
n)
Delstaten Gujarats regionale ordninger.
(26)
Ordning a), b), c), e), h), i), k) og l) ovenfor bygger på Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992 (No 22 of 1992) (loven om udenrigshandel), der trådte i kraft den 7. august 1992. Ved loven om udenrigshandel bemyndiges de indiske myndigheder til at udstede bekendtgørelser om eksport- og importpolitikken. Disse bekendtgørelser opføres i »Foreign Trade Policy«-dokumenter, der udstedes af handelsministeriet hvert femte år og ajourføres regelmæssigt. Det »Foreign Trade Policy«-dokument, der er relevant for NUP i forbindelse med denne undersøgelse, er »Foreign Trade Policy 2009-2014« (FTP 09-14). Desuden fastlægger de indiske myndigheder også de procedurer, der styrer FTP 09-14 i »Handbook of Procedures, Volume I« (HOP I 09-14). Handbook of Procedures ajourføres regelmæssigt.
(27)
Den under d) nævnte indkomstskattefritagelsesordning er baseret på Income Tax Act of 1961 (indkomstskatteloven af 1961), som ændres årligt ved Finance Act (finansloven).
(28)
De regionale ordninger i litra f) og n) ovenfor forvaltes af henholdsvis delstaten Maharashtra og delstaten Gujarat og er baseret på beslutninger truffet af Maharashtras industri-, energi- og arbejdsministerium og af Gujarats industri- og mineministerium.
(29)
Den under g) omhandlede eksportkreditordning er baseret på section 21 og 35A i Banking Regulation Act 1949, der tillader Reserve Bank of India (RBI) at vejlede forretningsbanker på eksportkreditområdet.
(30)
Toldgodtgørelsesordningen i litra j) ovenfor er baseret på section 75 i Customs Act fra 1962, section 37 i Central Excise Act fra 1944, section 93A og 94 i Financial Act fra 1994 og på Customs, Central Excise Duties and Service Tax Drawback Rules fra 1995. Godtgørelsessatserne offentliggøres regelmæssigt; satserne vedrørende NUP var All Industry Rates (AIR) i toldgodtgørelsesordningen 2012-13, som blev offentliggjort i bekendtgørelse nr. 92/2012-Cus.(N.T). Toldgodtgørelsesordningen omtales også som en ordning for afgiftsfritagelse i kapitel 4 i FTP 09-14.
2. Export Processing Zones Scheme (EPZS)/Special Economic Zones Scheme (SEZS)/Export Oriented Units Scheme (EOUS)
(31)
Den samarbejdsvillige eksporterende producent ansås for hverken at høre hjemme i en SEZS eller en EPZS. Den samarbejdsvillige eksporterende producent var imidlertid blevet etableret under EOUS og modtog udligningsberettigede subsidier i den nuværende undersøgelsesperiode. Nedennævnte beskrivelse og vurdering er derfor begrænset til EOUS.
a) Retsgrundlag
(32)
EOUS er detaljeret beskrevet i kapitel 6 i FTP 09-14 og i kapitel 6 i HOP I 09-14.
b) Støtteberettigelse
(33)
Med undtagelse af rene handelsvirksomheder kan alle virksomheder, der i princippet forpligter sig til at eksportere hele deres produktion af varer og tjenester, etableres under EOUS. Industrivirksomheder skal opfylde et krav om minimumsinvesteringer i anlægsaktiver på 10 mio. INR for at være støtteberettigede under EOUS.
c) Praktisk gennemførelse
(34)
EOUS kan findes og etableres overalt i Indien.
(35)
En ansøgning om EOUS-status skal indeholde nærmere oplysninger for de kommende fem år om bl.a. planlagte produktionsmængder, forventet eksportværdi, importbehov og behov for indenlandske varer. Hvis myndighederne godtager virksomhedens ansøgning, vil den blive underrettet om de vilkår og betingelser, der er knyttet til godtagelsen. Aftalen om at blive godkendt som EOUS-virksomhed er gyldig i fem år. Aftalen kan fornyes for yderligere perioder.
(36)
En EOUS-virksomhed har ifølge FTP 09-14 en central forpligtelse til at opnå en nettoindtjening i udenlandsk valuta, hvilket vil sige, at den samlede værdi af eksporten i en referenceperiode på fem år skal være højere end den samlede værdi af de importerede varer.
(37)
EOUS-virksomheder er berettiget til følgende indrømmelser:
i)
fritagelse for importtold på alle varetyper (herunder investeringsgoder, råmaterialer og forbrugsgoder), som er nødvendige til fremstilling og forarbejdning eller i forbindelse hermed
ii)
fritagelse for punktafgift på varer indkøbt hos indenlandske leverandører
iii)
godtgørelse af central omsætningsafgift på varer indkøbt lokalt
iv)
delvis godtgørelse af den afgift, der er betalt på brændstof købt hos hjemlige olieselskaber.
(38)
Virksomheder, der drives under disse ordninger, er underlagt toldmyndighedernes tilsyn, jf. section 65 i Customs Act.
(39)
Den samarbejdsvillige eksporterende producent opererede under EOUS i de første fire måneder af den nuværende undersøgelsesperiode. Den formelle skrivelse om at forlade ordningen blev udfærdiget den 6. februar 2013. I den nuværende undersøgelsesperiode anvendte virksomheden derfor kun ordningen til at opnå godtgørelse af den centrale omsætningsafgift. Af undersøgelsen fremgik det, at den pågældende eksporterende producent ikke opnåede fordele i form af fritagelse for importtold og punktafgifter på indenlandske køb og delvis godtgørelse af den afgift, der er betalt på brændstof købt hos hjemlige olieselskaber.
d Konklusioner vedrørende EOUS
(40)
Godtgørelsen af den centrale omsætningsafgift udgør et subsidie i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Der gives afkald på offentlige indtægter, der ville være indgået, hvis denne ordning ikke fandtes, hvorved EOUS-virksomheden opnåede en fordel som omhandlet i grundforordningens artikel 3, stk. 2, fordi den forbedrede sin likviditet ved at opnå godtgørelse af den centrale omsætningsafgift. Subsidiet er retligt betinget af eksportresultater og anses derfor for at være specifikt og udligningsberettiget i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 4, litra a). Det er en ufravigelig betingelse for at opnå fordelene, at en EOUS-virksomhed har eksport som mål, jf. paragraph 6.1 i FTP 09-14.
e) Beregning af subsidiebeløbet
(41)
Subsidiebeløbet blev beregnet ud fra størrelsen af den centrale omsætningsafgift, der blev godtgjort på varer købt lokalt i den nuværende undersøgelsesperiode. Dette subsidiebeløb blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, fordelt over den samlede eksportomsætning i den nuværende undersøgelsesperiode som behørig nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder. Der fremkom herved en subsidiemargen på 1,4 %.
3. Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS)
(42)
Det blev bekræftet, at DEPBS blev endeligt ophævet fra 30. september 2011, dvs. før den nuværende undersøgelsesperiode. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med nærværende undersøgelse.
4. Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS)
a) Retsgrundlag
(43)
EPCGS er detaljeret beskrevet i kapitel 5 i FTP 09-14 og i kapitel 5 i HOP I 09-14.
b) Konklusioner
(44)
Det blev konstateret, at den samarbejdsvillige eksporterende producent ikke opnåede nogen fordele under EPCGS i den nuværende undersøgelsesperiode. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med nærværende undersøgelse.
5. Income Tax Exemption Scheme (ITES)
(45)
Det blev bekræftet, at ITES blev ophævet i april 2011, dvs. før den nuværende undersøgelsesperiode. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med nærværende undersøgelse.
6. Advance Authorisation Scheme (AAS)
a) Retsgrundlag
(46)
Der findes en detaljeret beskrivelse af ordningen i section 4.1.3.1-4.1.14 i FTP 09-14 og i section 4.1-4.30 i HOP I 09-14.
b) Konklusioner
(47)
Det blev konstateret, at den samarbejdsvillige eksporterende producent ikke opnåede nogen fordele under AAS i den nuværende undersøgelsesperiode. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med nærværende undersøgelse.
7. Package Scheme of Incentives (PSI) of the Government of Maharashtra
a) Retsgrundlag
(48)
For at fremme etableringen af virksomheder i de mindre udviklede egne i delstaten har Maharashtras myndigheder siden 1964 begunstiget nyoprettede virksomheder i områder under udvikling i delstaten under en ordning, der er almindeligt kendt som »Package Scheme of Incentives« (PSI). Ordningen er blevet ændret mange gange, siden den blev indført, og i NUP var der to PSI-ordninger i kraft: PSI 2007 (der var gyldig til april 2013) og PSI 2013. GOM's PSI består af en række underordninger, hvoraf de vigtigste er: i) acciserefusion, ii) fritagelse for elektricitetsafgift, iii) fritagelse for eller udsættelse af lokal omsætningsafgift, iv) rentegodtgørelse for nye virksomheder og v) visse tilskud til små og mellemstore virksomheder til opgradering af teknologi. Undersøgelsen afslørede, at den eneste underordning, som den samarbejdsvillige eksporterende producent anvendte i den nuværende undersøgelsesperiode, var ordningen for udsættelse af omsætningsafgiften (en del af nr. iii) ovenfor), som i virkeligheden stammede fra PSI 2001, men den udestående omsætningsafgift skulle stadig delvis betales i den nuværende undersøgelsesperiode.
b) Støtteberettigelse
(49)
For at være støtteberettigede skal virksomhederne som regel investere i mindre udviklede områder i en delstat (som inddeles i kategorier alt efter deres økonomiske udvikling, f.eks. lidet udviklede områder, mindre udviklede områder og mindst udviklede områder) enten ved at oprette en ny industrivirksomhed eller ved at foretage en omfattende kapitalinvestering i udvidelse eller diversificering af en eksisterende industrivirksomhed. Hovedkriteriet for fastsættelsen af incitamenternes omfang er klassificeringen af det område, som virksomheden befinder sig i eller vil blive etableret i, samt investeringens størrelse.
c) Praktisk gennemførelse
(50)
Det støtteberettigelsesbevis, som GOM udstedte til den samarbejdsvillige eksporterende producent, bevirkede, at virksomheden under underordningen vedrørende udsættelse af omsætningsafgiften havde tilladelse til at udsætte betalingen af delstatsomsætningsafgift på hjemmemarkedssalget.
d) Konklusion
(51)
Ved GOM's underordning vedrørende udsættelse af omsætningsafgiften i PSI ydes der subsidier som omhandlet i grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2. Den undersøgte underordning udgør et finansielt bidrag fra GOM, da denne indrømmelse udsætter opkrævningen af afgifter, som GOM ellers ville have haft som indtægt. Denne udsættelse giver virksomheden en fordel, da den forbedrer virksomhedens likviditet.
(52)
Underordningen er kun åben for virksomheder, som har foretaget investeringer i visse udpegede geografiske områder i delstaten Maharashtras retsområde. Den kan ikke benyttes af virksomheder uden for disse områder. Fordelens størrelse varierer alt efter det pågældende område. Ordningen er specifik i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 2, litra a), og artikel 4, stk. 3, og er derfor udligningsberettiget.
e) Beregning af subsidiebeløbet
(53)
Udsættelsen af delstatsomsætningsafgifter under det element i ordningen, der vedrører udsættelse, som stadig skulle betales ved udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode, blev anset for at svare til et rentefrit lån på det samme beløb fra GOM. Fordelen for den samarbejdsvillige eksporterende producent blev derfor beregnet ud fra den rente, der blev betalt af virksomheden for et sammenligneligt lån på markedsvilkår i den nuværende undersøgelsesperiode.
(54)
Subsidiebeløbet (tæller) blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, fordelt over virksomhedens samlede omsætning i den nuværende undersøgelsesperiode som behørig nævner, da subsidiet ikke er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder.
(55)
På grundlag af ovenstående har virksomheden under denne ordning opnået et subsidie på 1,1 %.
8. Export Credit Scheme (ECS)
(56)
Det blev bekræftet, at efter ændringer i ECS (juli 2010, for så vidt angår eksportkreditter i INR, og maj 2012, for så vidt angår eksportkreditter i udenlandsk valuta) ophørte præferencerentesatserne for eksportkreditter i medfør af denne ordning i princippet med at eksistere, undtagen i et begrænset antal specifikke industrisektorer. Da det blev konstateret, at den pågældende kemiske sektor ikke var opført på listen over sektorer, der var omfattet af rentetilskud i den nuværende undersøgelsesperiode, var det ikke nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med nærværende undersøgelse.
9. Focus Product Scheme (FPS)
a) Retsgrundlag
(57)
Der findes en detaljeret beskrivelse af ordningen i section 3.15 i FTP 09-14 og i section 3.9 i HOP I 09-14.
b) Konklusioner
(58)
Det blev konstateret, at den samarbejdsvillige eksporterende producent ikke opnåede nogen fordele under FPS i den nuværende undersøgelsesperiode. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med nærværende undersøgelse.
10. Duty Free Imports Authorisation Scheme (»DFIA«)
a) Retsgrundlag
(59)
Der findes en detaljeret beskrivelse af ordningen i section 4.2.1-4.2.7 i FTP 09-14 og i section 4.31-4.36 i HOP I 09-14.
b) Konklusioner
(60)
Det blev konstateret, at den samarbejdsvillige eksporterende producent ikke opnåede nogen fordele under DFIA i den nuværende undersøgelsesperiode. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med nærværende undersøgelse.
11. Duty Drawback Scheme (DDS)
a) Retsgrundlag
(61)
En detaljeret beskrivelse af DDS findes i Custom & Central Excise Duties Drawback Rules 1995 med efterfølgende ændringer.
b) Støtteberettigelse
(62)
Alle producent-eksportører og forhandler-eksportører kan benytte denne ordning.
c) Praktisk gennemførelse
(63)
En støtteberettiget eksportør kan anmode om et godtgørelsesbeløb, der beregnes som en procentdel af fob-værdien af de varer, der eksporteres i henhold til denne ordning. GOI har fastsat godtgørelsessatser for en række varer, herunder den pågældende vare. De fastlægges på grundlag af den gennemsnitlige mængde eller værdi af materialer, der anvendes som input til fremstilling af en vare, og det gennemsnitlige toldbeløb, der betales på inputs. De anvendes, uanset om der rent faktisk er betalt importtold eller ej. DDS-satsen for den pågældende vare i den nuværende undersøgelsesperiode var på 4 % af fob-værdien.
(64)
For at være berettiget til fordelene under denne ordning skal virksomheden foretage eksport. Når forsendelsesoplysningerne indtastes i toldserveren (ICEGATE), anføres det, at eksporten finder sted som led i DDS, og DDS-beløbet fastsættes uigenkaldeligt. Efter at speditøren har udfyldt Export General Manifest (EGM), og toldmyndighederne har sammenlignet dokumentet med forsendelsesoplysningerne og fundet det tilfredsstillende, er alle betingelser opfyldt for at tillade udbetalingen af godtgørelsesbeløbet, enten direkte til eksportørens bankkonto eller pr. bankanvisning.
(65)
Eksportøren skal desuden fremlægge bevis for, at de eksporterede varer er blevet betalt, i form af en bankbekræftelse (Bank Realisation Certificate). Denne bekræftelse kan udfærdiges, når godtgørelsesbeløbet er blevet udbetalt, men GOI kræver beløbet tilbagebetalt, hvis eksportøren ikke fremlægger en bankbekræftelse inden fristens udløb.
(66)
Godtgørelsesbeløbet kan anvendes til ethvert formål.
(67)
Det konkluderedes, at toldgodtgørelsesbeløbet efter opfyldelsen af eksportforpligtelsen kan bogføres som indtægter i regnskaberne på et periodiseringsgrundlag, hvilket er i overensstemmelse med de indiske regnskabsstandarder.
(68)
Det blev konstateret, at den samarbejdsvillige indiske eksporterende producent anvendte DDS i den nuværende undersøgelsesperiode efter at have forladt EOUS.
d) Konklusion vedrørende DDS
(69)
Ved DDS ydes der subsidier, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2. Et toldgodtgørelsesbeløb er et finansielt bidrag fra GOI, da det har form af en direkte overførsel af midler fra GOI. Desuden medfører toldgodtgørelsesbeløbet en fordel for eksportøren, fordi virksomhedens likviditet forbedres.
(70)
Endvidere er DDS retligt betinget af eksportresultater, og ordningen anses derfor for specifik og udligningsberettiget, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, første afsnit, litra a).
(71)
Denne ordning kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Den overholder ikke de strenge regler, der er fastsat i litra i) i bilag I, bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse) til grundforordningen.
(72)
Der findes ingen ordning eller procedure med henblik på at fastslå, hvilke råvarer der forbruges ved fremstillingen af den eksporterede vare, eller om der har været tale om for stor betaling af importtold, jf. litra i) i bilag I, og bilag II og III til grundforordningen. Endelig er en eksportør berettiget til DDS-fordelene, uanset om den pågældende overhovedet importerer råvarer. For at opnå fordelen er det tilstrækkeligt for en eksportør blot at eksportere varer uden at påvise import af noget råmateriale. Selv eksportører, der køber alle deres råmaterialer lokalt og ikke importerer varer, der kan benyttes som råmaterialer, er således stadig berettiget til fordelene ved DDS.
(73)
Dette bekræftes i GOI's cirkulære nr. 24/2001, hvoraf det klart fremgår, at [toldgodtgørelsessatser] ikke har nogen relation til det faktiske inputforbrugsmønster og den faktiske indvirkning på en bestemt eksportørs inputs eller individuelle forsendelser […], og de regionale myndigheder instrueres om, at de lokale kontorer ikke skal forlange bevis for den faktiske told, der er betalt på importerede eller hjemlige input […], når eksportørerne indsender deres [anmodninger om godtgørelser].
(74)
Ud fra ovenstående konkluderes det, at DDS er udligningsberettiget.
e) Beregning af subsidiebeløbet
(75)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 2, og artikel 5 blev det udligningsberettigede subsidiebeløb beregnet som den fordel, som det konstateredes, at modtageren havde opnået i undersøgelsesperioden. I den forbindelse var det opfattelsen, at modtageren opnår fordelen på det tidspunkt, hvor der foretages en eksporttransaktion under denne ordning. På dette tidspunkt skal GOI betale godtgørelsesbeløbet, som udgør et finansielt bidrag i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Når først toldmyndighederne har udstedt et eksportforsendelsesdokument, der bl.a. viser størrelsen på det godtgørelsesbeløb, der ydes for den pågældende eksporttransaktion, har GOI ingen beføjelser med hensyn til at indrømme subsidiet. I betragtning af ovenstående anses det for passende at betragte fordelen ved DDS som summen af de godtgørelsesbeløb, der er opnået for eksporttransaktioner, der har fundet sted under denne ordning i den nuværende undersøgelsesperiode.
(76)
Disse subsidiebeløb er i henhold til grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over den samlede eksportomsætning af den pågældende vare i den nuværende undersøgelsesperiode som behørig nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder.
(77)
Ud fra ovenstående er den subsidiesats, der blev konstateret under denne ordning for den samarbejdsvillige indiske eksporterende producent, på 0,6 %.
12. Focus Market Scheme (»FMS«)
a) Retsgrundlag
(78)
Der findes en detaljeret beskrivelse af ordningen i section 3.14 i FTP 09-14 og i section 3.8 i HOP I 09-14.
b) Konklusioner
(79)
Det blev konstateret, at den samarbejdsvillige eksporterende producent ikke opnåede nogen fordele under FMS i den nuværende undersøgelsesperiode. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med nærværende undersøgelse.
13. Status Holder Incentive Scrip (»SHIS«)
a) Retsgrundlag
(80)
Der findes en detaljeret beskrivelse af ordningen i section 3.16 i FTP 09-14 og i section 3.10 i HOP I 09-14.
b) Konklusioner
(81)
Det blev konstateret, at den samarbejdsvillige eksporterende producent ikke opnåede nogen fordele under SHIS i den nuværende undersøgelse. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med nærværende undersøgelse.
14. Capital Infusions
(82)
Det konstateredes, at den samarbejdsvillige eksporterende producent ikke opnåede fordel af ordningen for kapitaltilførsel fra GOI eller regionale myndigheder. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med nærværende undersøgelse.
15. GOG's regionale ordninger
(83)
Det blev bekræftet, at den samarbejdsvillige eksporterende producent ikke har forretningsmæssigt forbundne virksomheder eller produktionsanlæg i delstaten Gujarat. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere GOG's regionale ordninger yderligere.
16. Udligningsberettigede subsidiebeløb
(84)
I henhold til grundforordningen udgør de udligningsberettigede subsidier, der blev konstateret i den nuværende undersøgelsesperiode, 3,1 %, udtrykt som værditold, for den undersøgte eksporterende producent.
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd
Ordning
%
EOUS (14)
1,4
DEPBS (14)
nul
EPCGS (14)
nul
ITES
nul
AAS (14)
nul
PSI (Maharashtra Regional Scheme)
1,1
ECS (14)
nul
FPS (14)
nul
DFIA (14)
nul
DDS (14)
0,6
FMS (14)
nul
SHIS (14)
nul
Capital Infusions
nul
GOG's regionale ordninger
nul
I ALT
3,1
(85)
På grundlag af de foreliggende oplysninger tegnede den samarbejdsvillige eksporterende producent sig for størstedelen af eksporten af sulfanilsyre fra Indien til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode. Der forelå ingen oplysninger, hvoraf det fremgik, at subsidieringsniveauet for de øvrige eksporterende producenter, der måtte findes, var lavere.
17. Sandsynligheden for fortsat subsidiering
(86)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, stk. 2, blev det undersøgt, om det var sandsynligt, at de gældende foranstaltningers udløb ville føre til fortsat subsidiering.
(87)
Det blev fastslået, at selv om den subsidiemargen, der blev konstateret i forbindelse med udløbsundersøgelsen, er lavere end den subsidiemargen, der blev konstateret i forbindelse med den oprindelige undersøgelse og foregående udløbsundersøgelse, fortsatte den samarbejdsvillige indiske eksportør af den pågældende vare med at nyde godt af udligningsberettiget subsidiering fra de indiske myndigheder. Der er ingen tegn på, at DDS - det vigtigste program, som virksomheden i øjeblikket anvender, efter at den forlod EOUS - vil blive afviklet inden for en overskuelig fremtid. På disse betingelser står det klart, at eksportøren af den pågældende vare også fremover vil modtage udligningsberettigede subsidier.
D. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET SKADE
1. EU-produktion og definition af EU-erhvervsgrenen
(88)
I den nuværende undersøgelsesperiode blev samme vare fremstillet i Unionen af en enkelt EU-producent, som derfor tegner sig for 100 % af EU-produktionen og udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 1.
2. EU-forbruget
(89)
EU-forbruget blev beregnet på grundlag af:
-
EU-erhvervsgrenens salgsmængde af samme vare på EU-markedet
-
importmængden af sulfanilsyre (Taric-niveau) til EU-markedet ifølge Eurostat.
(90)
Da EU-erhvervsgrenen kun består af en producent, og der kun er en eksporterende producent i USA, er det nødvendigt at fremlægge oplysningerne i tabellerne nedenfor i indekseret form for at tage hensyn til fortrolige forretningsoplysninger.
Tabel 1
Forbrug på EU-markedet
Mængde (indeks)
2010
2011
2012
NUP
EU-forbrug (2010 = 100)
100
106
106
114
Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelse.
(91)
Undersøgelsen viste, at markedet for sulfanilsyre gradvist ekspanderede i den betragtede periode og voksede med 14 % i slutningen af NUP.
3. Import fra det pågældende land
a) Importmængde og markedsandel
Tabel 2
Import fra det pågældende land
Importmængde (indeks)
2010
2011
2012
NUP
Indien
100
422
187
52
Kilde: Eurostat.
Tabel 2a
Import fra det pågældende land
Importmængde (intervaller) (15)
2010
2011
2012
NUP
Indien
50-200
250-550
100-250
10-80
Kilde: Eurostat.
Tabel 3
Det pågældende lands markedsandel
Markedsandel (indeks)
2010
2011
2012
NUP
Markedsandel for importen fra Indien
100
397
177
46
(92)
Importmængden med oprindelse i Indien faldt med 48 % i den betragtede periode, og markedsandelen faldt med 54 % i samme periode.
b) Importpriser
Tabel 4
Gennemsnitspriser på importen af sulfanilsyre fra det pågældende land
2010
2011
2012
NUP
Importpris fra Indien (indeks: 2010 = 100)
100
79
84
92
Kilde: Eurostat.
Tabel 4a
Gennemsnitspriser på importen af sulfanilsyre fra det pågældende land
2010
2011
2012
NUP
Importpris fra Indien (intervaller)
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Kilde: Eurostat.
(93)
Den gennemsnitlige pris på den pågældende vare fra Indien faldt med 21 % i 2011 og voksede derefter gradvis, men lå stadig 8 % under prisniveauet for 2010.
c) Prisunderbudsniveau
(94)
Undersøgelsen viste, at den eneste samarbejdsvillige indiske eksporterende producents priser ikke underbød EU-producentens priser. For at tage hensyn til fortrolige forretningsoplysninger kan de nøjagtige tal ikke oplyses, men det underbud, der blev konstateret, var på mellem -20 % og -40 %.
(95)
Efter fremlæggelsen af oplysninger og bemærkninger fra EU-producenten blev Kommissionen anmodet om at beregne det mulige prisunderbud for den resterende del af importen fra Indien ud fra data fra Eurostat. Ifølge disse data blev der ikke konstateret underbud i forbindelse med denne import, og derfor kan konklusionerne i betragtning 94 ovenfor bekræftes.
4. Import fra andre tredjelande
(96)
Med undtagelse af tre ubetydelige transaktioner (i 2010 og 2011 fra Schweiz og i 2012 fra Malaysia) kom al import af sulfanilsyre fra andre tredjelande fra Kina og USA i den betragtede periode.
Tabel 5
Import af sulfanilsyre fra andre tredjelande
2010
2011
2012
NUP
Importmængde fra USA (indeks)
100
267
253
299
Markedsandel for importen fra USA (indeks)
100
180
171
188
Gennemsnitspriser på importen fra USA (indeks)
100
95
101
102
Importmængde fra Kina (indeks)
100
77
14
1
Markedsandel for importen fra Kina (indeks)
100
73
13
1
Gennemsnitspriser på importen fra Kina
100
92
104
164
Kilde: Eurostat
(97)
Importmængderne af sulfanilsyre fra Kina faldt med 99 % mellem 2010 og den nuværende undersøgelsesperiode, og markedsandelen faldt også med 99 % i samme periode.
(98)
Den gennemsnitlige importpris på sulfanilsyre fra Kina faldt en smule i 2011 med 8 % og udviste derefter en stigende tendens med en meget stærk stigning på 64 % i den nuværende undersøgelsesperiode.
(99)
Importen af sulfanilsyre fra USA er vokset betydeligt både i mængde og markedsandel i den betragtede periode med henholdsvis 199 % og 88 %. Da EU-erhvervsgrenens markedsandel forblev forholdsvis stabil i samme periode, var det importen fra USA, som overtog det marked, som de kinesiske og indiske eksportører forlod.
(100)
Prisniveauerne på importen fra USA forblev forholdsvis stabile i den betragtede periode og lå på samme niveau som EU-producentens. I den nuværende undersøgelsesperiode var der intet prisunderbud fra importen fra USA.
5. EU-erhvervsgrenens situation
(101)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 8, stk. 4, omfattede undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade en evaluering af alle økonomiske faktorer med indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.
(102)
For at respektere fortrolige forretningsoplysninger har det været nødvendigt at fremlægge oplysningerne om den eneste EU-producent i indekseret form.
5.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
Tabel 6
Produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse
2010
2011
2012
NUP
Produktion i ton (indeks)
100
87
99
107
Kapacitet i ton (indeks)
100
100
100
100
Kapacitetsudnyttelsesgrad (indeks)
100
87
99
107
Kilde: Spørgeskemabesvarelse.
(103)
EU-erhvervsgrenens produktion var 7 % højere i den nuværende undersøgelsesperiode end det niveau, der blev registreret i begyndelsen af den betragtede periode. EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet forblev uændret i den betragtede periode, og derfor ændrede kapacitetsudnyttelsesgraden sig på samme måde som produktionen, dvs. den voksede med 7 % i den nuværende undersøgelsesperiode.
(104)
Det bør bemærkes, at EU-erhvervsgrenen forblev på et tilfredsstillende niveau af kapacitetsudnyttelse i den betragtede periode med undtagelse af i 2011, og at det lykkedes den at nå et optimalt niveau i den nuværende undersøgelsesperiode.
(105)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede EU-erhvervsgrenen, at den i hele den betragtede periode kun opnåede optimal kapacitetsudnyttelse i NUP, hvilket viser, at dens genopretning stadig er meget ny og skrøbelig.
(106)
Denne bemærkning i Kommissionens vurdering ændrer ikke ved konklusionerne i betragtning 104 ovenfor, som ikke på nogen måde er i strid med EU-erhvervsgrenens bemærkninger.
5.2. Slutlagre
Tabel 7
Slutlagre i mængde
2010
2011
2012
NUP
Slutlagre i ton (indeks)
100
576
328
171
Kilde: Spørgeskemabesvarelse.
(107)
EU-erhvervsgrenens lagerbeholdning ultimo året udviste en stærk stigning i 2011 med en faldende tendens herefter, men lå dog stadig 71 % over 2010-niveauet i den nuværende undersøgelsesperiode. Ud fra produktionsmængden i den nuværende undersøgelsesperiode udgør slutlagrene under alle omstændigheder mindre end en måneds produktion.
5.3. Salgsmængder og markedsandel
Tabel 8
Salgsmængde og markedsandel
2010
2011
2012
NUP
Salgsmængde i ton (indeks)
100
70
97
104
Markedsandel i % (indeks)
100
66
92
92
Kilde: Spørgeskemabesvarelse.
(108)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde voksede med 4 % i forhold til niveauet i begyndelsen af den betragtede periode. Der var et meget kraftigt dyk i 2011 efterfulgt af en støt stigning.
(109)
I markedsandele kan EU-erhvervsgrenens resultater betragtes som stabile i den betragtede periode med undtagelse af i 2011, hvor EU-erhvervsgrenens markedsandel i lighed med det faldende salg også faldt. I de følgende år udviste salget og markedsandelen en stigende tendens. Selv om markedsandelen for EU-producenten i den nuværende undersøgelsesperiode holdt sig lidt under niveauet i 2010, er det værd at bemærke, at EU-erhvervsgrenen stadig formåede at tage del i væksten i EU-forbruget og indtog en dominerende stilling på EU-markedet i hele den betragtede periode.
(110)
EU-erhvervsgrenen anførte i sine bemærkninger efter fremlæggelsen af oplysninger, at dens markedsandel er meget ustabil på grund af den omstændighed, at sulfanilsyre er en prisdrevet råvare, og gav som eksempel 2011, hvor EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt.
(111)
I den forbindelse skal det understreges, at det tab af markedsandele, der fandt sted i 2011, faldt sammen med en prisstigning fra EU-producentens side stik imod markedstendenserne på det tidspunkt. Undersøgelsen viste ganske rigtigt, at importpriserne fra alle lande faldt med fra 5 % til 20 % i 2011. Det er også værd at bemærke, at de tilgængelige statistiske data viser, at det hovedsagelig var den amerikanske importør, som overtog den markedsandel, EU-erhvervsgrenen mistede.
5.4. Priser og faktorer, som påvirker priserne
Tabel 9
Salgspriser
2010
2011
2012
NUP
Gennemsnitlige salgspriser i EUR/ton (indeks)
100
109
108
112
Kilde: Spørgeskemabesvarelse.
(112)
EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet voksede med 12 % i den betragtede periode, hvilket skyldtes overvæltningen af stigningen i omkostningerne til det vigtigste råmateriale (anilin).
5.5. Beskæftigelse og produktivitet
Tabel 10
Beskæftigelse og produktivitet
2010
2011
2012
NUP
Beskæftigelse (indeks)
100
100
117
117
Arbejdskraftproduktivitet (indeks)
100
88
85
91
Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger (indeks)
100
105
102
116
Kilde: Spørgeskemabesvarelse.
(113)
Beskæftigelsen i fuldtidsækvivalenter voksede med 17 % i den nuværende undersøgelsesperiode. De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviste en stigende tendens i den betragtede periode og voksede med 16 % i den nuværende undersøgelsesperiode i forhold til i 2010. Siden voksede produktionen kun med 7 %, jf. betragtning 103; arbejdskraftproduktiviteten faldt med 9 % i den betragtede periode.
5.6. Rentabilitet
Tabel 11
Rentabilitet
2010
2011
2012
NUP
Rentabilitet (indeks)
100
96
20
65
Kilde: Spørgeskemabesvarelse.
(114)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet på samme vare faldt i den betragtede periode og lå en smule under det optimale niveau, som EU-erhvervsgrenen anførte; det er imidlertid vigtigt at bemærke, at den forblev positiv i hele den betragtede periode.
(115)
Faldet i rentabiliteten skyldes hovedsagelig stigningen i de gennemsnitlige produktionsomkostninger, som voksede med næsten 20 % mellem 2010 og den nuværende undersøgelsesperiode, og som ikke fuldt ud kunne opvejes af stigningen på 12 % i salgspriserne, jf. betragtning 112.
5.7. Investeringer, investeringsafkast og likviditet
Tabel 12
Investeringer, investeringsafkast og likviditet
2010
2011
2012
NUP
Investeringer (indeks)
-
100
133
57
Investeringsafkast (indeks)
100
86
30
103
Likviditet (indeks)
100
116
68
82
(116)
Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen ikke var i stand til at investere i 2010. Efterfølgende faldt investeringerne i sulfanilsyrevirksomhed med 43 % fra 2011 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode, og deres størrelse i absolutte tal kan anses for at være lav og hovedsagelig vedrøre vedligeholdelsesaktivitet. Disse konklusioner stemmer overens med investeringsafkastet og den lave rentabilitet i den nuværende undersøgelsesperiode.
(117)
Investeringsafkastet fulgte nøje tendensen i rentabiliteten i 2011 og 2012. I den nuværende undersøgelsesperiode blev investeringsafkastet forbedret og nåede op på samme niveau som i 2010 på grund af stigningen i rentabiliteten fra 2012 til den nuværende undersøgelsesperiode.
(118)
Likviditeten udviste en svingende tendens, men var positiv i hele den betragtede periode. I den nuværende undersøgelsesperiode faldt likviditeten med 18 % i forhold til 2010-niveauet. EU-erhvervsgrenen gav ikke udtryk for vanskeligheder med at rejse kapital i den betragtede periode.
5.8. Subsidiemargenens faktiske størrelse og genrejsning efter tidligere subsidiering
(119)
Som konkluderet i betragtning 84 var den konstaterede subsidiemargen i den nuværende undersøgelsesperiode ikke betydelig, skønt den stadig var over bagatelgrænsen.
(120)
Under hensyntagen til væksten i salgsmængder, priser og kapacitetsudnyttelsesgrad i EU-erhvervsgrenen kan det konkluderes, at foranstaltningerne var formålstjenlige, og at EU-erhvervsgrenen er kommet sig efter virkningerne af tidligere subsidiering i den betragtede periode. Der blev observeret en vis nedgang i en række skadesindikatorer såsom rentabilitet og markedsandel i den nuværende undersøgelsesperiode, men dette kan ikke tilskrives importen fra det pågældende land på grund af dens meget lave niveau i den nuværende undersøgelsesperiode. Under alle omstændigheder viser de skadesindikatorer, som udviklede sig negativt, stadig en holdbar situation for EU-erhvervsgrenen.
6. Konklusion vedrørende EU-erhvervsgrenens situation
(121)
Undersøgelsen viste, at importen af den pågældende vare fra Indien er faldet til et meget lavt niveau. EU-erhvervsgrenens markedsandel forblev forholdsvis stabil, og det salg, det pågældende land gik glip af, blev overtaget af importen fra USA på et prisniveau, der svarede til EU-erhvervsgrenens. EU-erhvervsgrenen var i stand til at øge sin salgsmængde og sine gennemsnitlige salgspriser og til at nå op på næsten optimal kapacitetsudnyttelse.
(122)
Det moderate fald i EU-erhvervsgrenens markedsandele og rentabilitet kan ikke tilskrives importen fra Indien, jf. betragtning 120.
(123)
Det konkluderes derfor, at EU-erhvervsgrenen ikke har lidt væsentlig skade i den nuværende undersøgelsesperiode.
(124)
Skønt EU-erhvervsgrenen fremsatte bemærkninger vedrørende skadesanalysen, og de blev behandlet ovenfor i betragtning 95, 105-106 og 110-111, var den indforstået med den samlede konklusion vedrørende fraværet af væsentlig skade, især i NUP.
7. Sandsynligheden for fornyet skade
(125)
For vurderingen af sandsynligheden for fornyet skade er det vigtigt at påpege, at EU-erhvervsgrenen i en situation med optimal kapacitetsudnyttelse - som den, der blev opnået i den nuværende undersøgelsesperiode - ikke er i stand til at dække hele EU-forbruget, og at en betydelig del af EU-forbruget derfor bliver nødt til at blive dækket af import.
(126)
Desuden producerer EU-erhvervsgrenen kun renset sulfanilsyre, hvilket betyder, at brugere, der foretrækker teknisk sulfanilsyre til deres produktion, må ty til import.
(127)
Desuden havde EU-erhvervsgrenen en stabil markedsandel med salg til en række årelange kunder. Det fremgik af undersøgelsen, at for nogle brugere skal leverandørerne af sulfanilsyre undergå en streng og dyr certificerings-/kontrolproces, hvilket gør skift fra én leverandør til en anden vanskeligere.
(128)
Det var som led heri, at de potentielle virkninger af importen fra Indien på EU-markedet og EU-erhvervsgrenen blev analyseret i henhold til grundforordningens artikel 18, stk. 2, med henblik på at vurdere sandsynligheden for fornyet skade, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe.
(129)
Som konkluderet ovenfor i betragtning 84-85 og 87 nyder sulfanilsyre, der importeres fra Indien, stadig godt af og vil sandsynligvis fortsat fremover nyde godt af subsidiering.
(130)
Samtidig peger undersøgelsens konklusioner på, at tilstedeværelsen af subsidieret import fra Indien ikke vil føre til fornyet skade for EU-erhvervsgrenen. Dette ræsonnement bygger på en analyse af følgende faktorer:
-
uudnyttet kapacitet i Indien
-
de indiske eksportørers prisadfærd
-
subsidieringsniveauets indvirkning på priserne
-
det indiske varesortiment.
a) Uudnyttet kapacitet i Indien
(131)
Undersøgelsen afslørede ikke betydelig uudnyttet kapacitet i Indien.
(132)
EU-erhvervsgrenen anfægtede denne konklusion og hævdede navnlig, at den uudnyttede kapacitet i Indien sandsynligvis vil øges som følge af den øgede tilstedeværelse af kinesiske varer på det indiske marked, og at incitamentet til eksport vil vokse yderligere.
(133)
I den forbindelse bemærker Kommissionen, at den største kendte indiske producent og eksportør af sulfanilsyre opgav sin status som eksportorienteret virksomhed (EOU) i 2013, jf. betragtning 39, da virksomheden planlagde at øge sit salg på hjemmemarkedet. Dette salg havde været alvorligt begrænset af betingelserne i EOUS. Virksomheden bekræftede, at den ikke fornemmede pres fra de kinesiske konkurrenter, og at det indiske marked efter dens vurdering havde gode udviklingsmuligheder. Derfor er der ingen grund til at antage, at den nuværende eller en kommende uudnyttet kapacitet hos de indiske producenter vil blive omdirigeret til Unionen som følge af et påstået kinesisk pres på det indiske marked.
b) De indiske eksportørers prisadfærd
(134)
For så vidt angår de indiske eksportørers prisadfærd, konstateredes det i betragtning 94 og 95 ovenfor, at den samarbejdsvillige eksporterende producent, men også andre indiske eksportører, solgte til priser, som ikke underbød EU-prisniveauerne i NUP.
(135)
EU-erhvervsgrenen hævdede, at Kokans eksportpriser byggede på et pristilsagn og derfor ikke var repræsentative for de øvrige indiske eksporterende producenter. Kommissionen bemærker, at Kokans priser i den betragtede periode lå væsentligt over mindsteimportprisen (MIP) i tilsagnet. For så vidt angår de øvrige indiske eksportører, var deres gennemsnitseksportpriser, jf. Eurostat, endda højere i NUP. Dette betyder, at de indiske eksportørers priser, inkl. Kokans, snarere tog udgangspunkt i markedssituationen end i pristilsagnet.
(136)
EU-erhvervsgrenen påpegede også, at de indiske importpriser faldt med 8 % i den betragtede periode trods en stigning på over 40 % i priserne på det vigtigste råmateriale (benzen) i samme periode. Undersøgelsen viste, at det relativt høje prisniveau for sulfanilsyre på EU-markedet skabte mulighed for et prisfald trods vækst i omkostningerne til det vigtigste råmateriale. Uanset benzens betydning som en omkostningskomponent kan den ikke i sig selv forklare udviklingen i den undersøgte vares omkostninger og priser. Endelig viste undersøgelsen, at de indiske salgspriser til Unionen ikke var ekstraordinært lave, da de svarede til priserne på eksport fra Indien til tredjelande, som forekom i betydelige mængder. Derfor fandtes tendenserne til at prisfastsætte færdigvaren (sulfanilsyre) og det vigtigste råmateriale (benzen), som EU-erhvervsgrenen var inde på, ikke at være modstridende.
(137)
Endelig fremførte EU-erhvervsgrenen, at indiske eksportpriser til tredjelande, nemlig Tyrkiet, var lavere end dem til EU. Kommissionen bemærkede, at dataene fra Kokan viste, at dennes priser til Tyrkiet også lå over MIP, og at de ikke underbød EU-erhvervsgrenens. Kokans eksportmængde til Tyrkiet lå på samme niveau som det, hvori EU-erhvervsgrenen tog udgangspunkt i sin anmodning, og derfor gælder konklusionerne vedrørende Kokan for al indisk eksport til Tyrkiet. Ud fra ovenstående underbygges de indiske eksportørers påståede anderledes prisadfærd over for tredjelande i forhold til EU ikke af de tilgængelige oplysninger.
c) Subsidieringsniveauets indvirkning på priserne
(138)
Som anført i betragtning 84 ovenfor var subsidiemargenen i NUP for den samarbejdsvillige indiske producent på 3,1 %. Dette viser en fortsat faldende tendens i subsidieringen siden indførelsen af de oprindelige udligningsforanstaltninger i 2002.
(139)
Dette fald skyldes ikke udelukkende denne enkelte virksomheds situation, men også systemiske ændringer i de indiske subsidieordninger. Som forklaret i del C i denne forordning blev nogle af ordningerne opgivet af GOI, og de fleste af de øvrige blev nedjusteret, for så vidt angår fordele for virksomhederne. Kun i forbindelse med en bestemt ordning, der blev undersøgt, nemlig DDS, blev kriterierne for støtteberettigelse og de administrative procedurer lempet. Som følge heraf gik Kokan straks over til denne ordning. Anvendelsen af DDS udelukker imidlertid anvendelsen af de fleste af de øvrige ordninger (EOUS, AAS, FPS, DFIA og FMS). For den pågældende vare har DDS et klart højeste subsidieringsniveau: i NUP 4 % af fob-eksportværdien, og det blev yderligere nedsat til 3 % senere. Trods denne begrænsning i subsidieniveauet kan det forventes, at andre producenter vil gå over til eller allerede er gået over til denne ordning, fordi den udgør en begrænset administrativ byrde.
(140)
Kommissionen har allerede observeret en sådan tendens i forbindelse med en række andre antisubsidieundersøgelser i Indien de sidste 2 år (16). Det kan derfor fastslås, at konklusionerne vedrørende Kokan, jf. betragtning 139 ovenfor, kan ekstrapoleres til de øvrige indiske producenter af sulfanilsyre.
(141)
I betragtning af ovennævnte subsidieringsniveau (skønnet til omkring 3 % med DDS som en hovedordning) og det nuværende eksportprisniveau fra Indien, som allerede omfatter subsidierne, konkluderes det, at disse eksportpriser ikke ville underbyde EU-erhvervsgrenens priser, selv om udligningsforanstaltningerne over for Indien blev ophævet. Det kan derfor konkluderes, at eksport fra Indien, selv når den er subsidieret, ikke er skadevoldende over for EU-erhvervsgrenen.
d) Det indiske varesortiment
(142)
Den samarbejdsvillige indiske producent (der tegner sig for en væsentlig andel af importen fra Indien til Unionen) solgte hovedsagelig den tekniske kvalitet af sulfanilsyre, hvor denne først og fremmest konkurrerede med import fra USA og Kina, da EU-erhvervsgrenen ikke fremstillede den tekniske kvalitet af sulfanilsyre. Desuden var stort set al Kokans eksport af sulfanilsyre til Tyrkiet, som fandt sted i store mængder, af teknisk kvalitet.
(143)
EU-erhvervsgrenen hævdede, at der var en høj grad af overlapning i anvendelsen af teknisk og renset kvalitet af sulfanilsyre, og at der derfor er en betydelig konkurrence mellem de to kvaliteter.
(144)
Skønt det ikke anfægtes, at begge kvaliteter anses for at være en og samme vare, er det vigtigt at bemærke, at undersøgelsen bekræftede, at indbyrdes udskiftelighed i praksis er begrænset. I særdeleshed brugere, der har brug for eller foretrækker den tekniske kvalitet af sulfanilsyre, kunne teoretisk anvende den rensede kvalitet, men på grund af den betydelige prisforskel (20 % - 25 %) er dette ikke en holdbar løsning. Derfor fastholdes det, at de indiske producenters salg, for så vidt angår den tekniske kvalitet af sulfanilsyre, hovedsagelig konkurrerer med varer fra Kina og USA.
8. Konklusion vedrørende fornyet skade
(145)
Ud fra konklusionerne af undersøgelsen, jf. ovenstående betragtninger, fastslås det, at ophævelse af udligningsforanstaltningerne over for Indien sandsynligvis ikke fører til fornyet skade på kort til mellemlang sigt.
E. UNIONENS INTERESSER
(146)
Da det blev konkluderet, at der ikke var nogen sandsynlighed for fornyet skade, var det ikke nødvendigt at undersøge Unionens interesser.
F. OPHÆVELSE AF UDLIGNINGSFORANSTALTNINGER
(147)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det anses for hensigtsmæssigt, at de gældende udligningsforanstaltninger på importen af sulfanilsyre fra Indien ophæves. Interesserede parter fik også lejlighed til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.
(148)
Det følger af ovenstående, at udligningsforanstaltningerne over for sulfanilsyre med oprindelse i Indien bør ophæves, jf. grundforordningens artikel 18. Kommissionens afgørelse om godtagelse af det i øjeblikket gældende tilsagn vedrørende importen af sulfanilsyre fra Kokan bør også ophæves.
(149)
Under hensyntagen til, at EU-erhvervsgrenens genrejsning er af nyere dato, vil Kommissionen på anmodning fra EU-producenten overvåge importen af den pågældende vare. Overvågningen bliver begrænset til en periode på to år efter offentliggørelsen af denne forordning.
(150)
Det udvalg, der er nedsat ved grundforordningens artikel 25, stk. 1, har ikke afgivet udtalelse -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Den endelige udligningstold på importen af sulfanilsyre, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2921 42 00 (Taric-kode 2921420060), med oprindelse i Indien, ophæves hermed, og proceduren vedrørende denne import afsluttes.
2. Kommissionens afgørelse 2006/37/EF om godtagelse af det i øjeblikket gældende tilsagn vedrørende importen af sulfanilsyre fra Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd (Indien) ophæves hermed.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 17. december 2014.
PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1347/2014
оd 17. prosinca 2014.
o stavljanju izvan snage konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Indije, nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera prema članku 18. Uredbe Vijeća (EZ) br. 597/2009
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 597/2009 od 11. lipnja 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezine članke 14. i 18.,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Mjere na snazi
(1)
Vijeće je u srpnju 2002. Uredbom (EZ) br. 1338/2002 (2) uvelo konačnu kompenzacijsku pristojbu od 7,1 % na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Indije (početno ispitivanje).
(2)
Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1339/2002 (3) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu od 21 % na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”) i konačnu antidampinšku pristojbu od 18,3 % na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Indije.
(3)
Komisija je Odlukom 2002/611/EZ (4) prihvatila preuzimanje obveze u vezi s cijenom s obzirom na antidampinške i antisubvencijske mjere na uvoz iz Indije koju je ponudio jedan indijski proizvođač izvoznik, društvo Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd. („Kokan”).
(4)
Komisija je u ožujku 2004. Odlukom Komisije 2004/255/EZ (5) stavila izvan snage Odluku 2002/611/EZ nakon dobrovoljnog povlačenja preuzimanja obveze od strane društva Kokan.
(5)
Komisija je Odlukom 2006/37/EZ (6) prihvatila novo preuzimanje obveze u vezi s antidampinškim i antisubvencijskim mjerama na uvoz iz Indije koje je ponudilo društvo Kokan. Uredbom Vijeća (EZ) br. 123/2006 (7) na odgovarajući način izmijenjene su Uredbe Vijeća (EZ) 1338/2002 i (EZ) 1339/2002.
(6)
Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1000/2008 (8) uvelo antidampinške pristojbe na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Indije nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera. Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1010/2008 (9) uvelo konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Indije i izmijenilo razinu antidampinških pristojbi na uvoz sulfanilne kiseline iz Indije po završetku revizije zbog predstojećeg isteka mjera i revizije tijekom važenja mjere.
2. Zahtjev za reviziju nakon isteka mjera
(7)
Nakon objave obavijesti o predstojećem isteku (10) konačnih kompenzacijskih mjera koje su na snazi, Komisija je 1. srpnja 2013. zaprimila zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka tih mjera u skladu s člankom 18. Uredbe (EZ) br. 597/2009. Zahtjev je podnijelo društvo CUF-Quimicos Industriais („podnositelj zahtjeva”), jedini proizvođač sulfanilne kiseline u Uniji koji stoga predstavlja 100 % proizvodnje u Uniji.
(8)
Zahtjev se temeljio na činjenici da bi istekom mjera vjerojatno došlo do nastavka subvencioniranja i ponavljanja štete industriji Unije.
3. Pokretanje revizije nakon isteka mjera
(9)
Utvrdivši nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjere, Komisija je 16. listopada 2013. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (11) („Obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjere prema članku 18. Osnovne uredbe.
4. Usporedni ispitni postupci
(10)
Objavom obavijesti o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije (12)16. listopada 2013., Komisija je također pokrenula ispitni postupak u okviru revizije zbog predstojećeg isteka mjera na temelju članka 11. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (13) u pogledu uvoza sulfanilne kiseline podrijetlom, među ostalim, iz Indije.
5. Ispitni postupak
5.1. Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje
(11)
Ispitnim postupkom u vezi s nastavkom ili ponavljanjem subvencioniranja obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2012. do 30. rujna 2013. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RRIP”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2010. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („promatrano razdoblje”).
5.2. Strane na koje se odnosi postupak
(12)
Komisija je o pokretanju postupka zbog predstojećeg isteka mjera službeno obavijestila podnositelja zahtjeva, proizvođače izvoznike u Indiji, uvoznike, korisnike za koje se zna da se na njih odnosi ispitni postupak i zastupnike zemlje izvoznice. Zainteresirane strane mogle su u pisanom obliku iznijeti svoje stavove i zatražiti saslušanje u roku iz Obavijesti o pokretanju postupka.
(13)
Budući da je jedini proizvođač iz Unije bio i jedina zainteresirana strana koja je to zatražila, odobreno mu je saslušanje.
5.3. Uzorkovanje
(14)
S obzirom na očito veliki broj proizvođača izvoznika iz Indije i nepovezanih uvoznika u Uniji, u Obavijesti o pokretanju postupka bilo je predviđeno uzorkovanje u skladu s člankom 27. Osnovne uredbe. Kako bi Komisija mogla odlučiti je li uzorkovanje neophodno i, ako jest, kako bi izabrala uzorak, od prethodno navedenih stranaka zatraženo je da se jave Komisiji u roku od 15 dana od pokretanja revizije i dostave Komisiji podatke zatražene u obavijesti o pokretanju postupka.
(15)
Komisija je zaprimila dva odgovora na upitnike za uzorkovanje od indijskih proizvođača izvoznika. Stoga nije proveden odabir uzoraka.
(16)
Jedan nepovezani uvoznik odgovorio je na obrazac za uzorkovanje, međutim, nije uvozio predmetni proizvod iz predmetne zemlje i nije dostavio odgovore na upitnik. Stoga nije proveden odabir uzorka.
(17)
Budući da postoji samo jedan proizvođač iz Unije, za proizvođače iz Unije nije provedeno uzorkovanje.
5.4. Ispitni postupak
(18)
Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za određivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja subvencioniranja, vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete te za određivanje interesa Unije. Komisija je poslala upitnike jedinom proizvođaču iz Unije, dvama proizvođačima izvoznicima u Indiji, Vladi Indije, uvoznicima koji su joj poznati i korisnicima u Uniji.
(19)
Od dva indijska proizvođača izvoznika samo je jedan dostavio potpun odgovor. Taj je indijski proizvođač predstavljao većinu ukupnog indijskog izvoza u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.
(20)
Komisija je u Delhiju održala savjetovanja s Vladom Indije, Vladom Maharaštre (dalje u tekstu: „GOM”), Vladom Gudžarata („GOG”) i Centralnom bankom Indije („RBI”).
(21)
Nadalje, obavljeni su posjeti radi provjere u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
(a)
Proizvođač iz Unije:
-
CUF - Químicos Industriais, Estarreja, Portugal;
(b)
Proizvođači izvoznici:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Indija;
(c)
korisnici u Uniji:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Njemačka,
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugal,
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Španjolska.
B. PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
(22)
Predmetni proizvod jest sulfanilna kiselina, trenutačno razvrstana u oznaku KN ex 2921 42 00 (oznaka TARIC 2921420060). Postoje dva razreda kvalitete sulfanilne kiseline, koji se određuju prema njezinoj čistoći: tehnički razred i pročišćeni razred. Osim toga, pročišćeni razred ponekad se prodaje u obliku soli sulfanilne kiseline. Sulfanilna kiselina koristi se kao sirovina u proizvodnji optičkih bjelila, dodataka za beton, boja za hranu i posebnih boja. Zabilježena je i ograničena uporaba u farmaceutskoj industriji. Iako se ne osporava da oba razreda imaju iste osnovne fizikalne, kemijske i tehničke značajke te se stoga smatraju jednim jedinstvenim proizvodom, važno je napomenuti da je ispitnim postupkom utvrđeno da je međusobna zamjenjivost u praksi ograničena. Posebno se to odnosi na korisnike koji upotrebljavaju pročišćeni razred sulfanilne kiseline, a tehnički razred mogu upotrebljavati samo ako je sami dodatno pročiste. Korisnici koji trebaju tehnički razred sulfanilne kiseline ili mu daju prednost u teoriji bi mogli upotrebljavati pročišćeni razred, no zbog razlike u cijeni (20 % - 25 %) to nije gospodarski prihvatljivo.
(23)
Sulfanilna kiselina čisti je robni proizvod, a njezine osnovne fizičke, kemijske i tehničke značajke identične su bez obzira na zemlju podrijetla. Za dotične proizvode i proizvode koje proizvode i prodaju proizvođači izvoznici u Indiji na svojem domaćem tržištu i u trećim zemljama, kao i one koje proizvode i prodaju proizvođači iz Unije na tržištu Unije, utvrđeno je da imaju jednake osnovne fizičke i kemijske značajke i u osnovi jednaku uporabu te se stoga smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 2. Osnovne uredbe.
C. VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA SUBVENCIONIRANJA
1. Uvod
(24)
Suradnja indijskih izvoznika odnosila se samo na jednog proizvođača izvoznika. S obzirom na izostanak suradnje ostalih proizvođača, iznos subvencija koje podliježu kompenzacijskim mjerama trebalo je odrediti na temelju dostupnih podataka, tj. odgovora trgovačkog društva koje je surađivalo, a predstavljalo je većinu izvoza iz Indije u Uniju, te informacija koje su dostavila indijska nadležna tijela.
(25)
Na temelju podataka sadržanih u revizijskom zahtjevu i odgovorima na upitnik Komisije, ispitani su sljedeći programi koji navodno uključuju dodjeljivanje subvencija:
-
programi subvencija ispitani u početnom ispitnom postupku:
-
nacionalni programi:
(a)
Zone proizvodnje za izvoz („EPZ”)/Posebne gospodarske zone („SEZ”)/Program za izvozno orijentirane jedinice („EOUS”);
(b)
Program prava na povrat carinskih pristojbi („DEPBS”);
(c)
Program za poticanje izvoza osnovnih sredstava („EPCGS”);
(d)
Program izuzeća od plaćanja poreza na dohodak od izvoza („ITES”);
(e)
Program po prethodnom odobrenju („AAS”),
-
regionalni programi:
(f)
Paket programa poticaja (Package Scheme of Incentives - PSI) Vlade Maharaštre,
-
programi subvencija koji nisu ispitani u početnom ispitnom postupku, ali su ispitani tijekom prve revizije zbog predstojećeg isteka mjera i usporedne revizije tijekom važenja mjere:
-
nacionalni programi:
(g)
Program kreditiranja izvoza („ECS”),
-
programi subvencija koji nisu ispitani u početnom ispitnom postupku ili/i u prethodnim revizijama:
-
nacionalni programi:
(h)
Usmjerenost proizvoda („FPS”);
(i)
Program odobrenja bescarinskog uvoza („DFIA”);
(j)
Program povrata carine („DDS”);
(k)
Program ciljnog tržišta („FMS”);
(l)
Poticaj za nositelja statusa („SHIS”);
(m)
Dokapitalizacija,
-
regionalni programi:
(n)
Regionalni programi Vlade Gudžarata.
(26)
Gore navedeni programi (a), (b), (c), (e), (h), (i), (k) i (l) temelje se na Zakonu o vanjskoj trgovini (razvoj i regulativa) iz 1992. (br. 22. iz 1992.) koji je stupio na snagu 7. kolovoza 1992. („Zakon o vanjskoj trgovini”). Prema Zakonu o vanjskoj trgovini, Vlada Indije ovlaštena je za izdavanje obavijesti u vezi s izvoznom i uvoznom politikom. Te su obavijesti sažete u dokumentima o vanjskotrgovinskoj politici koje Ministarstvo trgovine izdaje svakih pet godina i redovito ažurira. Dokument vanjskotrgovinske politike bitan za RIPR ovog ispitnog postupka je „Vanjskotrgovinska politika 2009.-2014.” („FTP 09-14”). Nadalje, Vlada Indije također određuje postupke kojima se uređuje FTP 09-14 u „Priručniku o postupcima, Svezak I.” („HOP I 09-14”). Priručnik o postupcima redovito se ažurira.
(27)
Program izuzeća od plaćanja poreza na prihode od izvoza naveden u točki (d) temelji se na Zakonu o porezu na dohodak iz 1961., koji se svake godine izmjenjuje Zakonom o financijama.
(28)
Regionalnim programima navedenima u točkama (f) i (n) upravljaju države Maharaštra i Gudžarat, a temelje se na odlukama Ministarstva industrije, energetike i rada Maharaštre i odlukama Ministarstva industrije i rudarstva Vlade Gudžarata.
(29)
Program kreditiranja izvoza koji je naveden u točki (g) temelji se na odjeljcima 21. i 35.A Zakona o regulativi banaka iz 1949., kojime se Centralnoj banci Indije („RBI”) omogućuje da komercijalnim bankama izdaje naloge u vezi s kreditiranjem izvoza.
(30)
Program povrata carine naveden u točki (j) temelji se na odjeljku 75. Zakona o carini iz 1962., odjeljku 37. Središnjeg zakona o trošarinama iz 1944., odjeljcima 93.A i 94. Zakona o financijama iz 1994. i Pravilima za povrat carina, središnjih trošarina i usluga iz 1995. Stope povrata redovito se objavljuju; na RRIP primjenjivale su se stope povrata carine za svu industriju (AIR) 2012.-2013., objavljene u obavijesti br. 92/2012-cus. (N.T). Program povrata carine naziva se i program otpusta carine, kako je navedeno u poglavlju 4. FTP 09-14.
2. Zone proizvodnje za izvoz („EPZ”)/Posebne gospodarske zone („SEZ”)/Program za izvozno orijentirane jedinice („EOUS”)
(31)
Utvrđeno je da se proizvođač izvoznik koji je surađivao nije nalazio ni u SEZ-ovima ni u EPZ-ovima. Međutim, proizvođač izvoznik koji je surađivao bio je uključen u EOUS, a tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije primao je subvencije protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere. Opis i procjena u nastavku stoga su ograničeni na EOUS.
(a) Pravna osnova
(32)
Detaljni opis EOUS-a nalazi se u poglavlju 6. FTP 09-14 i poglavlju 6. HOP I 09-14.
(b) Prihvatljivost
(33)
Uz iznimku društava koja se bave isključivo trgovanjem, sva poduzeća koja se načelno obvezuju izvoziti svu svoju proizvodnju roba ili usluga mogu se uključiti u EOUS. Poduzeća u industrijskim sektorima moraju ispuniti minimalni prag ulaganja u dugotrajnu imovinu (10 milijuna indijskih rupija) kako bi ispunila uvjete za program EOUS.
(c) Praktična primjena
(34)
EOUS se može nalaziti i osnovati bilo gdje u Indiji.
(35)
Zahtjev za status EOUS-a mora sadržavati pojedinosti za razdoblje od sljedećih pet godina, među ostalim o planiranim količinama proizvodnje, predviđenoj vrijednosti izvoza, uvoznim potrebama i domaćim potrebama. Nakon što vlasti prihvate zahtjev trgovačkog društva, društvu se priopćuju uvjeti za to prihvaćanje. Sporazum kojim se društvo priznaje kao trgovačko društvo u okviru EOUS-a vrijedi pet godina. Sporazum se može obnoviti za daljnja razdoblja.
(36)
Najvažnija je obveza EOUS-a, kao što se navodi u FTP 09-14, ostvarivanje neto zarade u stranoj valuti („NFE”), tj. u referentnom razdoblju (pet godina) ukupna vrijednost izvoza mora biti viša od ukupne vrijednosti uvezene robe.
(37)
Jedinice u okviru EOUS-a imaju pravo na sljedeće koncesije:
i.
izuzeće od uvoznih carina na sve vrste robe (uključujući kapitalna sredstva, sirovine i potrošnu robu) potrebne za izradu, proizvodnju, obradu ili s time u vezi;
ii.
izuzeće od trošarine na robu nabavljenu na domaćem tržištu;
iii.
povrat središnjeg poreza na promet, plaćenog na robu koja je nabavljena lokalno;
iv.
djelomični povrat pristojbe plaćene na gorivo nabavljeno od domaćih naftnih trgovačkih društava;
(38)
Jedinice koje djeluju prema ovim programima nalaze se pod nadzorom carinskih službenika u skladu s odjeljkom 65. Zakona o carini.
(39)
Proizvođač izvoznik koji je surađivao djelovao je u okviru EOUS-a tijekom prva četiri mjeseca razdoblja ispitnog postupka revizije. Službeni dopis o napuštanju programa objavljen je 6. veljače 2013. godine. Prema tome, u razdoblju ispitnog postupka revizije trgovačko društvo koristilo se programom samo za povrat središnjeg poreza na promet. Ispitnim postupkom pokazalo se da predmetni proizvođač izvoznik nije ostvario koristi od olakšica oslobođenja od uvoznih carina i trošarina na domaću kupnju te djelomični povrat carine plaćene na gorivo nabavljeno od domaćih naftnih trgovačkih društava.
(d) Zaključci o EOUS-u
(40)
Povrat središnjeg poreza na promet predstavlja subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. Vlada se odriče prihoda koji bi dospio na naplatu da ne postoji ovaj program i time EOU-u osigurava korist u smislu članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe jer je EOU povratom središnjeg poreza na promet poboljšao svoju likvidnost. Subvencija pravno ovisi o izvršenju izvoza i stoga se smatra specifičnom te se protiv njih mogu uvesti kompenzacijske mjere na temelju članka 4. stavka 4. točke (a) Osnovne uredbe. Izvozni cilj EOUS-a, kako je navedeno u stavku 6.1. politike FTP 09-14, jest conditio sine qua non za dobivanje poticaja.
(e) Izračun iznosa subvencije
(41)
Iznos subvencije izračunan je na temelju iznosa povrata središnjeg poreza na promet za robu nabavljenu lokalno tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. U skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe ovaj iznos subvencije dodjeljuje se prema ukupnom prometu od izvoza ostvarenom tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kao primjereni nazivnik jer subvencija zavisi o realizaciji izvoza i nije dodijeljena u vezi s izrađenim, proizvedenim, izvezenim ili transportiranim količinama. Marža subvencije koja je dobivena na taj način iznosila je 1,4 %.
3. Program prava na povrat carinskih pristojbi („DEPBS”)
(42)
Potvrđeno je da je DEPBS povučen 30. rujna 2011., to jest prije razdoblja ispitnog postupka revizije. Stoga se nije smatralo potrebnim dalje analizirati ovaj program u ovom ispitnom postupku.
4. Program za poticanje izvoza osnovnih sredstava („EPCGS”)
(a) Pravna osnova
(43)
Detaljni opis EPCGS-a nalazi se u poglavlju 5. FTP 09-14 i u poglavlju 5. HOP I 09-14.
(b) Nalazi
(44)
Utvrđeno je da proizvođač izvoznik koji je surađivao tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nije ostvario nikakve koristi u okviru EPCGS-a. Stoga se nije smatralo potrebnim dalje analizirati ovaj program u ovom ispitnom postupku.
5. Program izuzeća od plaćanja poreza na dohodak od izvoza („ITES”)
(45)
Potvrđeno je da je ITES povučen u travnju 2011., to jest prije razdoblja ispitnog postupka revizije. Stoga se nije smatralo potrebnim dalje analizirati ovaj program u ovom ispitnom postupku.
6. Program po prethodnom odobrenju („AAS”)
(a) Pravna osnova
(46)
Detaljni opis programa nalazi se u odjeljcima od 4.1.3.1. do 4.1.14. FTP 09-14 i u poglavljima 4.1. do 4.30. HOP I 09-14.
(b) Nalazi
(47)
Utvrđeno je da proizvođač izvoznik koji je surađivao tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nije ostvario nikakve koristi u okviru AAS-a. Stoga se nije smatralo potrebnim dalje analizirati ovaj program u ovom ispitnom postupku.
7. Paket programa poticaja (PSI) vlade Maharaštre
(a) Pravna osnova
(48)
Radi poticanja širenja industrije na manje razvijena područja države Maharaštre, Vlada Maharaštre od 1964. dodjeljuje poticaje jedinicama koje su se nedavno proširile i koje se osnivaju u regijama u razvoju te države, u okviru programa koji je poznat pod nazivom „Paket programa poticaja” („PSI”). Program je od uvođenja nekoliko puta izmijenjen, a tijekom RRIP-a na snazi su bila dva programa PSI: PSI 2007. (koji je bio na snazi do travnja 2013.) i PSI 2013. PSI Vlade Maharaštre sastoji se od nekoliko potprograma među kojima su glavni: i. povrat poreza octroi/ulaznog poreza; ii. izuzeće od davanja za električnu energiju; iii. izuzeće od/odgoda lokalnog poreza na promet; iv. kamatna subvencija za osnivanje novih subjekata; i v. određena bespovratna sredstva za mala i srednja poduzeća radi tehnološkog unaprjeđenja. U ispitnom se postupku pokazalo da se proizvođač izvoznik koji je surađivao tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije koristio samo potprogramom za odgodu poreza na promet (dio navedene točke iii.) koji zapravo potječe od PSI 2001., ali je dio potraživanja za porez na promet tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka i dalje bio nepodmiren.
(b) Prihvatljivost
(49)
Kako bi bila prihvatljiva, trgovačka društva u pravilu moraju ulagati u slabo razvijena područja države (koja su razvrstana prema svojem gospodarskom razvoju u nekoliko kategorija, npr. slabo razvijena područja, slabije razvijena područja i najslabije razvijena područja) bilo osnivanjem novih industrijskih objekata ili velikim kapitalnim ulaganjem u širenje ili diversifikaciju postojećih industrijskih objekata. Glavni je kriterij za utvrđivanje iznosa poticaja razvrstavanje područja na kojem poduzeće jest ili će biti smješteno te veličina ulaganja.
(c) Praktična primjena
(50)
Potvrdom o prihvatljivosti koju je proizvođaču izvozniku koji je sudjelovao izdala Vlada Maharaštre tom se trgovačkom društvu, u okviru potprograma za odgodu poreza na promet, omogućuje odgoda plaćanje državnog poreza na promet za domaću prodaju.
(d) Zaključak
(51)
Potprogramom PSI-a za odgodu poreza na promet programa Vlade Maharaštre predviđene su subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Ispitani potprogram predstavlja financijski doprinos Vlade Maharaštre budući da se ovom koncesijom Vladi Maharaštre smanjuje prihod koji bi inače bio naplativ. Tom odgodom prenosi se korist na trgovačko društvo s obzirom na to da poboljšava likvidnost društva.
(52)
Potprogram je dostupan samo trgovačkim društvima koja su uložila u određena navedena geografska područja u sudskoj nadležnosti države Maharaštre. Nije dostupan trgovačkim društvima izvan ovih područja. Razina koristi razlikuje se ovisno o predmetnom području. Program je specifičan u skladu s člankom 4. stavkom 2. točkom (a) i člankom 4. stavkom 3. Osnovne uredbe i stoga se protiv njega mogu uvesti kompenzacijske mjere.
(e) Izračun iznosa subvencije
(53)
Odgođeni iznos državnog poreza na promet, u okviru elementa programa za odgodu, koji na kraju RRIP-a i dalje nije naplaćen, smatra se jednakovrijednim beskamatnom-zajmu istog iznosa koji odobrava Vlada Maharaštre. Stoga je korist proizvođača izvoznika koji je surađivao izračunata na temelju kamate koju je trgovačko društvo tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije platilo za usporedivi komercijalni zajam.
(54)
Na temelju članka 7. stavka 2. Osnovne uredbe iznos subvencije (brojnik) zatim se raspodjeljuje prema ukupnom prometu trgovačkog društva tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kao primjereni nazivnik jer subvencija ne ovisi o izvozu i nije dodijeljena u vezi s izrađenim, proizvedenim, izvezenim ili transportiranim količinama.
(55)
Na temelju gore navedenoga, iznos subvencije koju je trgovačko društvo dobilo u okviru tog programa je 1,1 %.
8. Program kreditiranja izvoza („ECS”)
(56)
Potvrđeno je da nakon izmjena ECS-a (u srpnju 2010. s obzirom na izvozne kredite u indijskim rupijama i svibnju 2012. s obzirom na izvozne kredite u stranoj valuti) povlaštene kamatne stope za izvozne kredite u okviru ovog programa u načelu se više nisu primjenjivale s izuzetkom posebnih ograničenog broja industrijskih sektora. Budući da se dotični kemijski sektor ne nalazi na popisu sektora obuhvaćenih subvencijama za kamatne stope u razdoblju ispitnog postupka revizije, taj program nije bilo potrebno dodatno analizirati u ovom ispitnom postupku.
9. Usmjerenost proizvoda („FPS”)
(a) Pravna osnova
(57)
Detaljni opis programa nalazi se u poglavlju 3.15. FTP 09-14 i u poglavlju 3.9. HOP I 09-14.
(b) Nalazi
(58)
Utvrđeno je da proizvođač izvoznik koji je surađivao tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nije ostvario nikakve koristi u okviru FPS-a. Stoga se nije smatralo potrebnim dalje analizirati ovaj program u ovom ispitnom postupku.
10. Program odobrenja bescarinskog uvoza („DFIA”)
(a) Pravna osnova
(59)
Detaljan opis programa nalazi se u odjeljcima od 4.2.1. do 4.2.7. FTP 09-14 i u poglavljima 4.31. do 4.36. HOP I 09-14.
(b) Nalazi
(60)
Utvrđeno je da proizvođač izvoznik koji je surađivao tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nije ostvario nikakve koristi u okviru DFIA. Stoga se nije smatralo potrebnim dalje analizirati ovaj program u ovom ispitnom postupku.
11. Program povrata carine („DDS”)
(a) Pravna osnova
(61)
Detaljni opis programa DDS-a nalazi se u Pravilima za povrat carina i središnjih trošarina iz 1995. kako su izmijenjena kasnijim obavijestima.
(b) Prihvatljivost
(62)
Svaki proizvođač izvoznik ili trgovac izvoznik ispunjava uvjete za ovaj program.
(c) Praktična primjena
(63)
Izvoznik koji ispunjava uvjete može se prijaviti za povrat koji se izračunava kao postotak FOB vrijednosti izvezenih proizvoda prema ovome programu. Vlada Indije odredila je stope povrata za većinu proizvoda, uključujući i predmetni proizvod. One se određuju na temelju prosječne količine ili vrijednosti materijala koji su korišteni kao ulazni faktori u proizvodnji proizvoda i prosječnog iznosa pristojbi plaćenih na ulazne materijale. One se primjenjuju bez obzira na to jesu li uvozne carine bile doista plaćene ili ne. Stopa DDS-a za predmetni proizvod tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosila je 4 % FOB vrijednosti.
(64)
Kako bi ispunilo uvjete za pogodnosti na temelju ovog programa, trgovačko društvo mora izvoziti. U trenutku kada su podaci pošiljke uneseni u carinski poslužitelj (ICEGATE), utvrđuje se da se izvoz odvija prema DDS-u te se neopozivo određuje iznos DDS-a. Nakon što brodar dostavi opći izvozni tovarni list i carinarnica taj dokument na zadovoljavajući način usporedi s podacima iz otpremnice, ispunjeni su svi uvjeti za odobrenje isplate povrata bilo izravnim plaćanjem na izvoznikov bankovni račun ili mjenicom.
(65)
Izvoznik je također dužan bankovnom potvrdom o realizaciji (BRC) potvrditi naplatu izvoznog prihoda. Taj se dokument može predočiti nakon plaćanja iznosa povrat a, ali Vlada Indije osigurava povrat plaćenog iznosa ako izvoznik unutar određenog roka ne dostavi BRC.
(66)
Iznos povrata može se koristiti za bilo koju svrhu.
(67)
Utvrđeno je da se, u skladu s indijskim računovodstvenim normama, iznos povrata carine, nakon ispunjenja izvozne obveze, može knjižiti na obračunskoj osnovi kao prihod na trgovačkim računima.
(68)
Utvrđeno je da se indijski proizvođač izvoznik koji surađuje tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nakon napuštanja EOUS-a koristio programom DDS.
(d) Zaključci o DDS-u
(69)
Programom DDS predviđene su subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Iznos povrata carine predstavlja financijski doprinos Vlade Indije jer je riječ o izravnom prijenosu sredstava Vlade Indije. Nadalje, povratom carine izvoznik ostvaruje korist jer mu se poboljšava likvidnost.
(70)
Nadalje, DDS pravno ovisi o izvršenju izvoza te se stoga smatra specifičnim i podložnim uvođenju kompenzacijskih mjera na temelju članku 4. stavka 4. prvog podstavka točke (a) Osnovne uredbe.
(71)
Taj se program ne može smatrati dozvoljenim sustavom povrata carina ili sustavom povrata kao zamjene u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. On nije u skladu sa strogim pravilima navedenima u Prilogu I. točki i., Prilogu II. (definicije i pravila za povrat) i Prilogu III.(definicije i pravila za povrat kao zamjenu) Osnovnoj uredbi.
(72)
Nema sustava niti postupka na snazi koji bi potvrdili koji se ulazni faktori koriste u proizvodnom postupku izvoznog proizvoda ili je li došlo do prekomjernog plaćanja uvoznih carina u smislu Priloga I. točke i. i priloga II. i III. Osnovnoj uredbi. Naposljetku, izvoznik ispunjava uvjete za ostvarivanje koristi iz programa DDS neovisno o tome uvozi li ulazne materijale ili ne. Da bi ostvario koristi, dovoljno je da izvoznik izvozi robu i ne mora dokazivati da su svi ulazni materijali bili uvezeni. Stoga čak i izvoznici koji sve svoje ulazne materijale nabavljaju lokalno i ne uvoze robu koja bi se mogla koristiti kao ulazni materijali imaju pravo na koristi od DDS-a.
(73)
To je potvrđeno okružnicom Vlade Indije br. 24/2001 u kojoj se jasno navodi da „[stope povrata carine] nisu povezane sa stvarnim načinom potrošnje ulaznih sirovina i konkretnim posljedicama za ulazne materijale određenog izvoznika ili pojedinačne pošiljke […]” i nalaže regionalnim vlastima da „timovi na terenu ne trebaju zahtijevati dokaze o stvarno plaćenim carinama za uvezene ili domaće sirovine […] zajedno sa [zahtjevima za povrat] koje podnose izvoznici”.
(74)
S obzirom na navedeno zaključuje se da je program DDS podložan uvođenju kompenzacijskih mjera
(e) Izračun iznosa subvencije
(75)
U skladu s člankom 3. stavkom 2. i člankom 5. Osnovne uredbe, iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere izračunavao se prema koristi koja je dodijeljena primatelju, a za koju je utvrđeno da postoji tijekom razdoblja ispitnog postupka. U tom smislu, smatralo se da je povlastica dodijeljena primatelju u vrijeme kada je obavljen izvozni posao prema ovom programu. U tom je trenutku indijska vlada obvezna isplatiti povrat, što predstavlja financijski doprinos u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. Osnovne uredbe. Nakon što carinska tijela izdaju izvoznu otpremnicu u kojoj je, među ostalim, naveden iznos povrata koji se treba odobriti za taj izvozni posao, indijska vlada više ne odlučuje o tome hoće li odobriti subvenciju. S obzirom na gore navedeno, smatra se primjerenim ocijeniti korist iz DDS-a kao zbroj iznosa povrata zarađenih u svim izvoznim transakcijama obavljenima u okviru tog programa tijekom razdoblja ispitnog postupka.
(76)
U skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, ti iznosi subvencije dodjeljivani su na temelju ukupnog izvoznog prometa predmetnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kao primjereni nazivnik jer subvencija zavisi od ostvarenog izvoza i nije dodijeljena u vezi s proizvedenim, prerađenim, izvezenim ili transportiranim količinama.
(77)
Na temelju navedenog stopa subvencije utvrđena za ovaj program za proizvođača izvoznika koji surađuje iznosi 0,6 %.
12. Program ciljnog tržišta („FMS”)
(a) Pravna osnova
(78)
Detaljni opis programa nalazi se u poglavlju 3.14. FTP 09-14 i u poglavlju 3.8. HOP I 09-14.
(b) Nalazi
(79)
Utvrđeno je da proizvođač izvoznik koji je surađivao tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nije ostvario nikakve koristi u okviru FMS-a. Stoga se nije smatralo potrebnim dalje analizirati ovaj program u ovom ispitnom postupku.
13. Poticaj za nositelja statusa („SHIS”)
(a) Pravna osnova
(80)
Detaljni opis programa nalazi se u poglavlju 3.16. FTP 09-14 i u poglavlju 3.10. HOP I 09-14.
(b) Nalazi
(81)
Utvrđeno je da proizvođač izvoznik koji je surađivao tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nije ostvario nikakve koristi u okviru SHIS-a. Stoga se nije smatralo potrebnim dalje analizirati ovaj program u ovom ispitnom postupku.
14. Dokapitalizacija
(82)
Utvrđeno je da proizvođač izvoznik koji je surađivao nije ostvario koristi dokapitalizacijom od strane indijske vlade ili regionalnih vlada. Stoga se nije smatralo potrebnim dalje analizirati ovaj program u ovom ispitnom postupku.
15. Regionalni programi Vlade Gudžarata
(83)
Potvrđeno je da je proizvođač izvoznik koji je surađivao nema povezanih društava ili proizvodne pogone u državi Gudžarat. Stoga se nije smatralo potrebnim dalje analizirati regionalne programe Vlade Gudžarata.
16. Iznos subvencija koje podliježu kompenzacijskim mjerama
(84)
Iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere utvrđen tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije u skladu s odredbama Osnovne uredbe, izražen ad valorem, za ispitanog proizvođača izvoznika iznosi 3,1 %.
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd
Program
%
EOUS (14)
1,4
DEPBS (14)
nula
EPCGS (14)
nula
ITES
nula
AAS (14)
nula
PSI (regionalni program Maharaštre)
1,1
ECS (14)
nula
FPS (14)
nula
DFIA (14)
nula
DDS (14)
0,6
FMS (14)
nula
SHIS (14)
nula
Dokapitalizacija
nula
Regionalni programi Gudžarata:
nula
UKUPNO
3,1
(85)
Na temelju raspoloživih podataka, proizvođač izvoznik koji je surađivao tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije predstavljao je 100 % izvoza sulfanilne kiseline iz Indije u Uniju. Nisu bili raspoloživi podaci koji bi pokazali eventualnu nižu razinu subvencioniranja drugih proizvođača izvoznika.
17. Vjerojatnost nastavka subvencioniranja
(86)
U skladu s člankom 18. stavkom 2. Osnovne uredbe, ispitalo se je li vjerojatno da će istek mjera na snazi dovesti do nastavka subvencioniranja.
(87)
Utvrđeno je da je indijski izvoznik predmetnog proizvoda koji je surađivao, iako je subvencijska marža utvrđena tijekom ispitnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjere bila niža od one utvrđene tijekom početnog ispitnog postupka i prethodne revizije zbog predstojećeg isteka mjere, i dalje ostvarivao korist od subvencija indijskih vlasti protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere. Nema naznaka da će se DDS - glavni program kojim se to društvo trenutačno koristi nakon napuštanja programa EOUS - u doglednoj budućnosti ukinuti. Pod tim uvjetima, jasno je da će izvoznik predmetnog proizvoda i ubuduće nastaviti primati subvencije protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere.
D. VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA ŠTETE
1. Proizvodnja Unije i definicija industrije Unije
(88)
Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije istovjetni je proizvod u Uniji proizvodio samo jedan proizvođač iz Unije, koji stoga čini 100 % proizvodnje Unije i predstavlja industriju Unije u smislu članka 9. stavka 1. Osnovne uredbe.
2. Potrošnja u Uniji
(89)
Potrošnja Unije utvrđena je na temelju sljedećeg:
-
prodajne količine istovjetnog proizvoda industrije Unije na tržištu Unije,
-
količina uvoza sulfanilne kiseline (na razini TARIC-a) na tržište Unije zabilježena u Eurostatu.
(90)
S obzirom na činjenicu da industriju Unije čini samo jedan proizvođač te da postoji samo jedan proizvođač izvoznik iz SAD-a, podaci u sljedećim tablicama moraju se prikazati u indeksiranom obliku kako bi se sačuvala tajnost povjerljivih poslovnih podataka.
Tablica 1.
Potrošnja na tržištu Unije
Opseg (indeks)
2010.
2011.
2012.
RIPR
Potrošnja Unije (2010. = 100)
100
106
106
114
Izvor: Eurostat i odgovori na upitnik
(91)
Ispitnim postupkom pokazalo se da se tržište za sulfanilnu kiselinu postupno povećalo tijekom promatranog razdoblja, a do kraja RRIP-a povećalo se za 14 %.
3. Uvoz iz dotične zemlje
(a) Količina uvoza i tržišni udio
Tablica 2.
Uvoz iz predmetne zemlje
Količina uvoza (indeks)
2010.
2011.
2012.
RIPR
Indija
100
422
187
52
Izvor: Eurostat
Tablica 2. a
Uvoz iz predmetne zemlje
Količina uvoza (rasponi) (15)
2010.
2011.
2012.
RIPR
Indija
50 - 200
250 - 550
100 - 250
10 - 80
Izvor: Eurostat
Tablica 3.
Tržišni udio predmetne zemlje
Tržišni udio (indeks)
2010.
2011.
2012.
RIPR
Tržišni udio uvoza iz Indije
100
397
177
46
(92)
Tijekom promatranog razdoblja količina uvoza podrijetlom iz Indije smanjila se za 48 %, a njegov tržišni udio tijekom istog razdoblja smanjio se za 54 %.
(b) Cijene uvoza
Tablica 4.
Prosječne cijene uvoza sulfanilne kiseline iz predmetne zemlje
2010.
2011.
2012.
RIPR
Indeks cijena uvoza iz Indije (2010. = 100)
100
79
84
92
Izvor: Eurostat
Tablica 4.a
Prosječne cijene uvoza sulfanilne kiseline iz predmetne zemlje
2010.
2011.
2012.
RIPR
Rasponi cijena uvoza iz Indije
1 200 - 1 800
1 000 - 1 400
1 100 - 1 500
1 300 - 1 700
Izvor: Eurostat
(93)
Prosječna cijena predmetnog proizvoda iz Indije smanjila se u 2011. za 21 %, a otad je postupno rasla no i dalje je bila niža za 8 % od razine cijena u 2010.
(c) Razina snižavanja cijena
(94)
Ispitnim postupkom utvrđeno je da cijene koje je naplaćivao jedini indijski proizvođač koji je surađivao nisu snižavale cijene proizvođača iz Unije. Radi poštovanja povjerljivih poslovnih podataka, ne mogu se otkriti točni rezultati, no utvrđeno je da je prodaja ispod cijene iznosila -20 % do -40 %.
(95)
Nakon objave i primjedbi proizvođača iz Unije od Komisije je zatraženo da na temelju podataka Eurostata izračuna moguće snižavanje cijene za preostali dio indijskog uvoza. Prema tim podacima nije utvrđeno snižavanje cijene u odnosu na taj uvoz, stoga se mogu potvrditi nalazi iz uvodne izjave 94.
4. Uvoz iz ostalih trećih zemalja
(96)
Uz iznimku tri zanemarive transakcije (u 2010. i 2011. iz Švicarske i jedne iz Malezije 2012.), sav uvoz sulfanilne kiseline iz ostalih trećih zemalja tijekom promatranog razdoblja potječe iz NRK-a i SAD-a.
Tablica 5.
Uvoz sulfanilne kiseline iz ostalih trećih zemalja
2010.
2011.
2012.
RIPR
Količina uvoza iz SAD-a (indeks)
100
267
253
299
Tržišni udio uvoza iz SAD-a (indeks)
100
180
171
188
Prosječne cijene uvoza iz SAD-a (indeks)
100
95
101
102
Količina uvoza iz Kine (indeks)
100
77
14
1
Tržišni udio uvoza iz Kine (indeks)
100
73
13
1
Prosječne cijene uvoza iz Kine (indeks)
100
92
104
164
Izvor: Eurostat
(97)
Opseg uvoza sulfanilne kiseline iz NRK-a smanjio se između 2010. i RRIP-a za 99 %, a njihov se tržišni udio u istom razdoblju također smanjio za 99 %.
(98)
Prosječna cijena uvoza sulfanilne kiseline iz NRK-a lagano se smanjila 2011. za 8 %, zatim je pokazivala trend rasta, a tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije vrlo naglo se povećala za 64 %.
(99)
Tijekom promatranog razdoblja količina i tržišni udio uvoza sulfanilne kiseline iz SAD-a znatno su se povećali, za 199 % odnosno 88 %. Budući da je tržišni udio industrije Unije tijekom istog razdoblja ostao relativno stabilan, tržišni udio koji su izgubili kineski i indijski uvoznici zamijenjen je uvozom iz SAD-a.
(100)
Razina cijena uvoza iz SAD-a tijekom promatranog razdoblja ostala je prilično stabilna i u istom rasponu kao i cijene proizvođača iz Unije. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije za uvoz iz SAD-a nije utvrđeno nelojalno sniženje cijena.
5. Stanje industrije Unije
(101)
U skladu s člankom 8. stavkom 4. Osnovne uredbe ispitivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete uključivalo je i procjenu svih gospodarskih čimbenika koji su imali utjecaj na stanje industrije Unije tijekom promatranog razdoblja.
(102)
Radi poštovanja povjerljivih poslovnih podataka, podatke o dva proizvođača koja čine industriju Zajednice trebalo je prikazati u indeksiranom obliku.
5.1. Proizvodnja, kapacitet proizvodnje i iskorištenost kapaciteta
Tablica 6.
Proizvodnja, kapacitet i iskorištenost kapaciteta
2010.
2011.
2012.
RIPR
Proizvodnja u tonama (indeks)
100
87
99
107
Kapacitet u tonama (indeks)
100
100
100
100
Iskorištenost kapaciteta (indeks)
100
87
99
107
Izvor: Odgovori na upitnike
(103)
Proizvodnja industrije Unije bila je tijekom ispitnog postupka revizije 7 % viša od razine zabilježene na početku promatranog razdoblja. Kapacitet industrije Unije nije se promijenio tijekom promatranog razdoblja, stoga se stopa iskorištenosti kapaciteta promijenila na isti način kao i proizvodnja, tj. povećala se za 7 % tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.
(104)
Treba napomenuti da je industrija Unije tijekom promatranog razdoblja zadržala zadovoljavajuću razinu iskorištenosti kapaciteta, uz iznimku 2011., a tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije uspjela je postići optimalnu razinu.
(105)
Nakon objave industrija Unije potvrdila je da je tijekom promatranog razdoblja optimalnu razinu iskorištenosti kapaciteta ostvarila samo tijekom RIPR-a što pokazuje da je njezin oporavak počeo nedavno i da je još uvijek nestabilan.
(106)
Ovom primjedbom u procjeni Komisije ne mijenjaju se zaključci uvodne izjave 104. koji ni na koji način nisu u suprotnosti s primjedbama industrije Unije.
5.2. Završne zalihe
Tablica 7.
Količina završnih zaliha
2010.
2011.
2012.
RIPR
Završne zalihe u tonama (indeks)
100
576
328
171
Izvor: Odgovori na upitnike
(107)
Razine zaliha industrije Unije na kraju godine naglo su se povećale u 2011., a nakon toga počele su se smanjivati, ali su tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije i dalje ostale 71 % iznad razine u 2010. U svakom slučaju, razina završnih zaliha, utvrđena na temelju količine proizvodnje tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, manja je od jednomjesečne proizvodnje.
5.3. Obujam prodaje i tržišni udio
Tablica 8.
Obujam prodaje i tržišni udio
2010.
2011.
2012.
RIPR
Prodajne količine u tonama (indeks)
100
70
97
104
Tržišni udio % (indeks)
100
66
92
92
Izvor: Odgovori na upitnike
(108)
Prodajne količine industrije Unije povećale su se za 4 % u odnosu na razine s početka promatranog razdoblja. Tijekom 2011. došlo je do naglog pada, nakon čega slijedi stabilno povećanje.
(109)
Uspješnost industrije Unije izražena tržišnim udjelom tijekom promatranog razdoblja može se smatrati stabilnom, uz iznimku 2011., kada se tržišni udio industrije Unije, slično kao i njezina prodaja, smanjio. U godinama nakon toga prodaja i tržišni udio nastavili su rasti. Usprkos tome što je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije tržišni udio proizvođača iz Unije bio neznatno ispod razine u 2010., treba napomenuti da je industrija Unije i dalje uspijevala ostvariti koristi od rasta potrošnje u Uniji te je tijekom cijelog promatranog razdoblja držala dominantni položaj na tržištu Unije.
(110)
U svojem podnesku nakon objave industrija Unije tvrdila je da je njezin tržišni udio vrlo nestabilan zbog činjenice da je sulfanilna kiselina robni proizvod osjetljiv na cijenu te je navela primjer iz 2011. kada je tržišni udio industrije Unije naglo pao.
(111)
U tom smislu treba istaknuti da se gubitak tržišnog udjela 2011. podudarao s povećanjem cijene proizvođača iz Unije u suprotnosti s tadašnjim kretanjima na tržištu. Doista, ispitnim postupkom potvrđeno je da su se tijekom 2011. uvozne cijene iz svih zemalja smanjile od 5 % do 20 %. Potrebno je napomenuti i da dostupni statistički podatci pokazuju da je tržišni udio koji je izgubio proizvođač iz Unije uglavnom preuzeo uvoznik iz SAD-a.
5.4. Cijene i čimbenici koji utječu na cijene
Tablica 9.
Prodajne cijene
2010.
2011.
2012.
RIPR
Prosječna prodajna cijena EUR/tona (indeks)
100
109
108
112
Izvor: Odgovori na upitnike
(112)
Prodajne cijene industrije Unije na tržištu Unije povećale su se za 12 % tijekom promatranog razdoblja zbog prenošenja povećanja cijene osnovne sirovine (anilin).
5.5. Zapošljavanje i produktivnost
Tablica 10.
Zapošljavanje i produktivnost
2010.
2011.
2012.
RIPR
Zaposlenost (indeks)
100
100
117
117
Radna produktivnost (indeks)
100
88
85
91
Prosječan trošak rada (indeks)
100
105
102
116
Izvor: Odgovori na upitnike
(113)
Zaposlenost u ekvivalentima punog radnog vremena povećala se za 17 % tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Prosječni troškovi rada povećavali su se tijekom promatranog razdoblja, a u usporedbi s 2010. tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije povećali su se za 16 %. S obzirom na to da se produktivnost povećala samo za 7 %, kako se navodi u uvodnoj izjavi 103., radna produktivnost smanjila se u promatranom razdoblju za 9 %.
5.6. Profitabilnost
Tablica 11.
Profitabilnost
2010.
2011.
2012.
RIPR
Profitabilnost (indeks)
100
96
20
65
Izvor: Odgovori na upitnike
(114)
Profitabilnost industrije Unije za istovjetni proizvod smanjila se tijekom promatranog razdoblja te je prema tvrdnjama industrije Unije bila neznatno ispod optimalne razine, premda je potrebno naglasiti da je tijekom promatranog razdoblja i dalje bila pozitivna.
(115)
Smanjenje profitabilnosti uglavnom je uzrokovano povećanjem prosječnog troška proizvodnje, koji se povećao za 20 % između 2010. i razdoblja ispitnog postupka revizije, a koje se nije moglo u potpunosti kompenzirati 12 %-tnim povećanjem prodajnih cijena, kao što se navodi u uvodnoj izjavi 112.
5.7 Ulaganja, povrat ulaganja i novčani tok
Tablica 12.
Ulaganja, povrat ulaganja i novčani tok
2010.
2011.
2012.
RIPR
Ulaganja (indeks)
-
100
133
57
Povrat ulaganja (indeks)
100
86
30
103
Novčani tok (indeks)
100
116
68
82
(116)
Ispitivanjem je utvrđeno da industrija Unije u 2010. nije mogla ulagati. Slijedom toga, ulaganja u proizvodnju sulfanilne kiseline smanjila su se od 2011. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije za 43 %, a njihov apsolutni iznos može se smatrati niskim i odnosi se uglavnom na djelatnosti održavanja. Ti su nalazi u skladu s povratom na ulaganja i niskom profitabilnošću ostvarenima tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.
(117)
Povrat ulaganja blisko je pratio kretanje profitabilnosti u 2011. i 2012. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije poboljšao se povrat ulaganja te je zbog povećanja profitabilnosti od 2012. do razdoblja ispitnog postupka revizije dostigao razinu iz 2010.
(118)
Novčani tok je fluktuirao, ali je tijekom cijelog promatranog razdoblja ostao pozitivan. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije novčani tok smanjio se za 18 % u odnosu na razinu iz 2010. Industrija Unije tijekom promatranog razdoblja nije imala nikakvih problema pri prikupljanju kapitala.
5.8 Visina konkretnog iznosa subvencijske marže i oporavak od prošlog subvencioniranja
(119)
Kao što je zaključeno u uvodnoj izjavi 84., subvencijska marža tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nije bila znatna, iako je bila iznad razine de minimis.
(120)
Uzimajući u obzir povećanje prodajnih količina, cijena i stopu iskorištenosti kapaciteta industrije Unije, može se zaključiti da su mjere bile uspješne i da se industrija Unije tijekom promatranog razdoblja oporavila od posljedica prethodnog subvencioniranja. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije uočeno je određeno smanjenje nekih pokazatelja štete, primjerice profitabilnosti i tržišnog udjela, ali to se ne može pripisati uvozu iz predmetnih zemalja zbog njegove vrlo niske razine tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. U svakom slučaju, pokazatelji štete koji su se razvili negativno i dalje upućuju na održivo stanje u industriji Unije.
6. Zaključak o stanju industrije Unije
(121)
Ispitivanjem je utvrđeno da je uvoz predmetnog proizvoda iz Indije pao na vrlo nisku razinu. Tržišni udio industrije Unije zadržao se na prilično stabilnoj razini, a tržišni udio koji su izgubili izvoznici iz predmetne zemlje preuzeo je uvoz iz SAD-a uz cjenovnu razinu sličnu onoj industriji Unije. Industrija Unije mogla je povećati svoju prodaju, prosječnu prodajnu cijenu i ostvariti gotovo optimalnu stopu iskorištenosti kapaciteta.
(122)
Umjeren pad tržišnog udjela i profitabilnosti industrije Unije ne može se pripisati uvozu iz Indije, kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi 120.
(123)
Stoga se zaključuje da industrija Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nije pretrpjela znatnu štetu.
(124)
Iako je industrija Unije o analizi štete iznijela primjedbe, koje se razmatraju u uvodnim izjavama 95., 105.-106. i 110.-111., prihvatila je glavni zaključak o nepostojanju znatne štete, osobito tijekom RIPR-a.
7. Vjerojatnost ponavljanja štete
(125)
Pri ocjeni vjerojatnosti ponavljanja štete važno je istaknuti da u uvjetima optimalne iskorištenosti kapaciteta - koja je ostvarena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije - industrija Unije ne može zadovoljiti cjelokupnu potrošnju Unije, stoga znatan dio potrošnje Unije treba zadovoljiti uvozom.
(126)
Osim toga, industrija Unije proizvodi samo pročišćenu sulfanilnu kiselinu, što znači da su korisnici koji u svojoj proizvodnji upotrebljavaju tehničku sulfanilnu kiselinu prisiljeni okrenuti se uvozu.
(127)
Nadalje, industrija Unije ima stabilan tržišni udio i svoj proizvod prodaje mnogobrojnim dugogodišnjim kupcima. Ispitnim postupkom utvrđeno je da neki korisnici dobavljače sulfanilne kiseline podvrgavaju strogim i skupim postupcima certificiranja/provjere što otežava promjenu dobavljača.
(128)
Mogući učinak uvoza iz Indije na tržištu Unije analiziran je u tom kontekstu u skladu s člankom 18. stavkom 2. Osnovne uredbe kako bi se u slučaju isteka mjera ocijenila vjerojatnost ponavljanja štete.
(129)
Kao što je zaključeno u uvodnim izjavama 84.-85. i 87., sulfanilna kiselina uvezena iz Indije i dalje je subvencionirana, a tako će vjerojatno ostati i ubuduće.
(130)
Nalazi ispitnog postupka istodobno upućuju na činjenicu da prisutnost subvencioniranog uvoza iz Indije neće dovesti do ponavljanja štete za industriju Unije. Ta se argumentacija temelji na analizi sljedećih čimbenika:
-
rezervni kapacitet u Indiji,
-
način određivanja cijena indijskih izvoznika,
-
utjecaj razine subvencioniranja na cijene,
-
indijski asortiman proizvoda.
(a) Rezervni kapacitet u Indiji
(131)
Ispitnim postupkom nije utvrđeno postojanje znatnog rezervnog kapaciteta u Indiji.
(132)
Industrija Unije osporila je taj nalaz tvrdnjom da je će vjerojatno doći do povećanja indijskog rezervnog kapaciteta zbog sve veće prisutnosti kineskih proizvoda na indijskom tržištu, pa će se stoga dodatno pojačati i poticaj za okretanje izvozu.
(133)
U tom smislu Komisija napominje da je najveći indijski proizvođač i izvoznik sulfanilne kiseline koji joj je poznat napustio svoj status izvozno orijentirane jedinice (EOU) u 2013., kako se navodi u uvodnoj izjavi 39., jer je namjeravao povećati prodaju na domaćem tržištu. Uvjeti programa EOU ozbiljno bi ograničili prodaju na domaćem tržištu. Društvo je potvrdilo da nije osjetilo pritisak kineskih konkurenata te da indijsko tržište prema njihovim procjenama ima dobre izglede za rast. Stoga nema razloga za pretpostavku da će se zbog navodnog kineskog pritiska na indijskom tržištu rezervni kapacitet indijskih proizvođača u sadašnjosti ili u budućnosti preusmjeriti u Uniju.
(b) Način određivanja cijena indijskih izvoznika
(134)
U pogledu načina određivanja cijena indijskih izvoznika utvrđeno je u uvodnim izjavama 94. i 95. da je tijekom RIPR-a proizvođač izvoznik koji je surađivao, ali i ostali indijski izvoznici, prodavao po cijenama kojima se ne snižavaju razine cijena Unije.
(135)
Industrija Unije tvrdila je da se izvozne cijene društva Kokan temelje na preuzetoj obvezi u vezi s cijenama i da stoga nisu reprezentativne za ostale indijske proizvođače izvoznike. Komisija napominje da su tijekom promatranog razdoblja cijene društva Kokan bile znatno iznad najnižih uvoznih cijena („MIP”) određenih preuzetom obvezom. Prema podatcima Eurostata, prosječne izvozne cijene ostalih indijskih izvoznika bile su tijekom RIPR-a još i više. To znači da su se cijene indijskih izvoznika uključujući društvo Kokan prije temeljile na stanju na tržištu, a ne na preuzetoj obvezi u vezi s cijenom.
(136)
Industrija Unije istaknula je i činjenicu da su se cijene indijskog izvoza u promatranom razdoblju smanjile za 8 % usprkos povećanju cijena glavne sirovine (benzen) za više od 40 % u istom razdoblju. Ispitnim postupkom utvrđeno je da je relativno visoka razina cijena sulfanilne kiseline na tržištu Unije stvorila prostor za sniženje cijene usprkos povećanju troška glavne sirovine. Bez obzira na njegovu važnost kao troškovne komponente, cijenom benzena samom za sebe ne može se objasniti razvoj troškova i cijena proizvoda iz istražnog postupka. Napokon, ispitnim postupkom pokazalo se da indijske izvozne cijene u Uniju nisu bile iznimno niske jer su bile slične indijskim cijenama za izvoz u treće zemlje, koji je bio znatan. Stoga je utvrđeno da trendovi u određivanju cijena konačnog proizvoda (sulfanilna kiselina) i glavne sirovine (benzen) koje navodi industrija Unije nisu proturječni.
(137)
Konačno, industrija Unije navela je i da su indijske izvozne cijene za treće zemlje, konkretno za Tursku, bile niže od onih za EU. Komisija napominje da su podaci koje je dostavilo društvo Kokan pokazali da su i njihove cijene za Tursku bile iznad najnižih uvoznih cijena te da nisu snižavali cijene industrije Unije. Količina izvoza u Tursku društva Kokan bila je iste razine kao i ona na kojoj je industrija Unije utemeljila svoje tvrdnje, stoga su nalazi u pogledu društva Kokan valjani za sav indijski izvoz u Tursku. Na temelju navedenog, navodno drugačije određivanje prodajne cijene indijskih izvoznika za treće zemlje u usporedbi s izvoznom prodajom u EU-u nije potkrijepljeno dostupnim podatcima.
(c) Utjecaj razine subvencioniranja na cijene
(138)
Kako se navodi u uvodnoj izjavi 84., subvencijska marža utvrđena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije za indijskog proizvođača koji je surađivao iznosila je 3,1 %. Time se pokazuje silazno kretanje subvencioniranja nakon uvođenja početnih kompenzacijskih mjera 2002.
(139)
Taj pad nije povezan samo s položajem tog konkretnog društva, nego i sa sustavnim promjenama u indijskim programima subvencija. Kao što je objašnjeno u dijelu C ove Uredbe, indijska vlada neke je programe ukinula, a većinu ostalih je smanjila u pogledu koristi trgovačkim društvima. Uvjeti prihvatljivosti i upravni postupci olakšani su samo za jedan ispitivani program - DDS. Zbog toga se društvo Kokan odmah prebacilo na taj program. Međutim, upotreba programa DDS isključuje upotrebu većine ostalih programa (EOU, AAS, FPS, DFIA i FMS). Programom DDS omogućena je za predmetni proizvod neupitno najviša razina subvencije: tijekom RIPR-a 4 % FOB vrijednosti izvoza, a nakon toga je dodatno smanjena na 3 %. Unatoč tom ograničenju razine subvencije, može se očekivati da će se na taj program zbog njegova niskog administrativnog opterećenja prebaciti ili su se već prebacili i ostali proizvođači.
(140)
Komisija je tijekom posljednje dvije godine već uočila takav trend u nekoliko drugih antisubvencijskih ispitnih postupaka u Indiji (16). Stoga se može zaključiti da se nalazi u pogledu društva Kokan, kao što se navodi u uvodnoj izjavi 139., mogu ekstrapolirati na ostale indijske proizvođače sulfanilne kiseline.
(141)
Uzimajući u obzir razinu subvencija (prema predviđanjima oko 3 % u okviru DDS-a kao glavnog programa) i trenutačne razine izvoznih cijena iz Indije, koje već uključuju subvencije, zaključuje se da te izvozne cijene ne bi snizile cijene industrije Unije čak i kada bi se kompenzacijske mjere ukinule. Stoga se može zaključiti da izvoz iz Indije, čak i kada je subvencioniran, neće nanositi štetu industriji Unije.
(d) Asortiman proizvoda
(142)
Indijski proizvođač izvoznik koji je surađivao (a predstavlja znatan udio indijskog izvoza u Uniju) uglavnom je prodavao tehničku sulfanilnu kiselinu i tu se natjecao prvenstveno s uvozom iz SAD-a i Kine jer industrija Unije ne proizvodi tehničku sulfanilnu kiselinu. Nadalje, u osnovi je sva sulfanilna kiselina koju je društvo Kokan u znatnim količinama izvozilo u Tursku bila sulfanilna kiselina tehničkog razreda.
(143)
Industrija Unije tvrdila je da postoji znatno preklapanje između upotrebe tehničkog razreda i pročišćenog razreda sulfanilne kiseline i stoga znatna međusobna konkurencija ta dva razreda.
(144)
Iako se ne osporava da se oba razreda smatraju jednim jedinstvenim proizvodom, važno je napomenuti da je ispitnim postupkom potvrđeno da je međusobna zamjenjivost u praksi ograničena. Određeni korisnici koji trebaju tehnički razred sulfanilne kiseline ili mu daju prednost u teoriji bi mogli upotrebljavati pročišćeni razred, no zbog znatne razlike u cijeni (20 % - 25 %) to nije gospodarski prihvatljivo. Iz tog se razloga zadržava stav da se prodaja indijskih proizvođača u pogledu tehničkog razreda sulfanilne kiseline uglavnom natječe s proizvodima iz Kine i SAD-a.
8. Zaključak o ponavljanju štete
(145)
S obzirom na nalaze ispitnog postupka objašnjene u prethodnim uvodnim izjavama, zaključuje se da u slučaju ukidanja kompenzacijskih mjera za Indiju kratkoročno i srednjoročno ne postoji vjerojatnost ponavljanja štete iz Indije.
E. INTERES UNIJE
(146)
Budući da je zaključeno da ne postoji vjerojatnost ponavljanja štete, nije potrebno utvrditi interes Unije.
F. OKONČANJE KOMPENZACIJSKIH MJERA
(147)
Sve su stranke bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se smatra primjerenim ukinuti postojeće kompenzacijske mjere na uvoz sulfanilne kiseline iz Indije. Zainteresiranim stranama omogućeno je i da nakon te objave podnesu primjedbe. Podnesci i primjedbe propisno su uzeti u obzir ako su bili opravdani.
(148)
Iz navedenoga slijedi da je potrebno ukinuti kompenzacijske mjere koje se primjenjuju na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Indije, kao što je predviđeno člankom 18. Osnovne uredbe. Treba staviti izvan snage i Odluku Komisije o prihvaćanju preuzimanja obveze o uvozu sulfanilne kiseline proizvođača Kokan koja je trenutačno na snazi.
(149)
S obzirom na to da je oporavak industrije Unije počeo nedavno, Komisija će, nakon zahtjeva proizvođača iz Unije, pratiti uvoz predmetnog proizvoda. Nadzor će biti ograničen na razdoblje od dvije godine od objave ove Uredbe.
(150)
Odbor osnovan člankom 25. stavkom 1. Osnovne uredbe nije donio mišljenje,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Konačna kompenzacijska pristojba na uvoz sulfanilne kiseline trenutačno razvrstane u oznaku KN ex 2921 42 00 (oznaka TARIC 2921420060) podrijetlom iz Indije ovime se stavlja izvan snage i okončava postupak koji se odnosi na taj uvoz.
2. Odluka Komisije 2006/37/EZ o prihvaćanju preuzimanja obveze o uvozu sulfanilne kiseline proizvođača Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. koja je trenutačno na snazi ovime se stavlja van snage.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu dan nakon dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 17. prosinca 2014.