KOMMISSIONENS AFGØRELSE (EU) 2015/455
af 23. juli 2014
om Grækenlands statsstøtte SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN) til Piraeus Bank Group i forbindelse med rekapitaliseringen og omstruktureringen af Piraeus Bank S.A.
(meddelt under nummer C(2014) 5217)
(Kun den engelske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
efter at have opfordret medlemsstaterne og andre interesserede parter til at fremsætte bemærkninger i henhold til ovennævnte bestemmelser (1), og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
1.1. PROCEDURE VEDRØRENDE PIRAEUS BANK
(1)
Ved beslutning af 19. november 2008 godkendte Kommissionen en ordning med titlen »Support Measures for the Credit Institutions in Greece« (den græske bankstøtteordning), der skulle sikre stabiliteten i det græske finansielle system. Under den græske bankstøtteordning kan der ydes støtte i henhold til tre underliggende foranstaltninger, nemlig en rekapitaliseringsforanstaltning, en garantiforanstaltning og en foranstaltning med statsobligationslån (2). I maj 2009 blev Piraeus Bank (»banken« (3)) rekapitaliseret af Grækenland i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen.
(2)
I betragtning 14 i beslutningen af 19. november 2008 angives det, at der vil blive anmeldt en omstruktureringsplan til Kommissionen i henseende til rekapitaliseringsforanstaltningens støttemodtagere.
(3)
Den 23. juli 2010 fremsendte de græske myndigheder en omstruktureringsplan til Kommissionen. Kommissionen registrerede denne plan og de senere ajourføringer heraf samt yderligere oplysninger, der blev indsendt af de græske myndigheder, som sag SA.30342 (PN 26/2010) og siden sag SA.32787 (2011/PN).
(4)
Banken har gentagne gange modtaget statsgarantier og statsobligationslån i henhold til den græske bankstøtteordning (4). Den modtog også statsgaranteret likviditetsstøtte i en nødsituation - emergency liquidity assistance - (»statsgaranteret ELA«).
(5)
Den 20. april 2012 afgav den græske finansielle stabilitetsfond (»stabilitetsfonden«) en tilsagnserklæring til banken, hvorved den forpligtede sig til at medvirke ved den planlagte udvidelse af bankens aktiekapital. Den 28. maj 2012 bevilgede stabilitetsfonden en midlertidig rekapitalisering på 4 700 mio. EUR til banken (»den første midlertidige rekapitalisering«).
(6)
Den 10. maj 2012 anmeldte de græske myndigheder formelt den tilsagnserklæring til Kommissionen, som stabilitetsfonden havde afgivet til banken. Kommissionen registrerede den som en ikkeanmeldt støtteforanstaltning (sag SA.34826 (2012/NN)), idet foranstaltningen allerede var gennemført.
(7)
Ved afgørelse af 27. juli 2012 indledte Kommissionen en formel undersøgelsesprocedure af den første midlertidige rekapitalisering (»Piraeus-indledningsafgørelsen«) (5).
(8)
I december 2012 bevilgede stabilitetsfonden endnu en midlertidig rekapitalisering på 1 553 mio. EUR til banken (»den anden midlertidige rekapitalisering«). Den 21. december 2012 afgav stabilitetsfonden også en tilsagnserklæring til banken, hvorved den forpligtede sig til at medvirke ved en udvidelse af bankens aktiekapital og ved udstedelsen af konvertible kapitalinstrumenter for et maksimalt beløb på 1 082 mio. EUR (6). De græske myndigheder anmeldte disse foranstaltninger til Kommissionen den 20. december 2012 (7).
(9)
I september 2012 meddelte banken, at den havde til hensigt at overtage Geniki fra Société Générale S.A. (»Société Générale«). I september og oktober afholdt Kommissionen talrige telefonkonferencer og udvekslede mange e-mails med repræsentanter for de græske myndigheder og banken vedrørende overtagelsen af Geniki.
(10)
Den 19. oktober 2012 indgik banken en aktiekøbsaftale med Société Générale vedrørende overtagelse af hele Société Générales aktiepost (99,08 %) i Geniki.
(11)
Den 12. december 2012 fremsendte Kommissionens tjenestegrene et brev til Grækenland med en foreløbig vurdering af overtagelsen af Geniki.
(12)
Den 26. februar 2013 meddelte banken Kommissionen, at den havde til hensigt at overtage Millennium Bank Greece S.A. (»MBG«). Kommissionen afholdt flere telefonkonferencer og udvekslede flere e-mails med de græske myndigheder og banken vedrørende overtagelsen af MBG.
(13)
Den 25. marts 2013 fremsendte Kommissionens tjenestegrene et brev til Grækenland med en foreløbig vurdering af overtagelsen af MBG.
(14)
Den 22. april 2013 meddelte banken, at den havde indgået en aftale med Millennium Banco Comercial Portugues (»BCP«) vedrørende overtagelse af hele MBG's aktiepost og BCP's deltagelse i den kommende kapitalforhøjelse i Piraeus.
(15)
Den 3. juni 2013 konverterede stabilitetsfonden delvis den første og anden midlertidige rekapitalisering til egenkapital på i alt 5 891 mio. EUR. Stabilitetsfonden indskød derudover et yderligere beløb på 1 094 mio. EUR i banken i overensstemmelse med det tilsagn, der blev givet på tidspunktet for bankens overtagelse af den rentable del af Agricultural Bank of Greece (»ATE«) og af de græske filialer af tre cypriotiske banker (se afsnit 1.2). Derudover indskød private investorer 1 444 mio. EUR. Den samlede rekapitalisering beløb sig til 8 429 mio. EUR og benævnes »rekapitaliseringen i foråret 2013«.
(16)
Den 19. december 2013 fremsendte de græske myndigheder oplysninger til Kommissionen om vilkårene for rekapitaliseringen i foråret 2013.
(17)
Den 25. juni 2014 fremsendte de græske myndigheder en endelig omstruktureringsplan for banken (»omstruktureringsplanen«). Samme dag fremsendte de oplysninger om den statsgaranterede ELA. De anførte, at de fortsat havde til hensigt at give banken denne likviditetsstøtte samt statsgarantier for gældsinstrumenter og statsobligationslån i henhold til den græske bankstøtteordning.
(18)
Som led i den administrative procedure afholdt Kommissionen talrige møder og telefonkonferencer og udvekslede mange e-mails med repræsentanter for de græske myndigheder og banken.
(19)
Grækenland accepterer, at denne afgørelse undtagelsesvis kun vedtages på engelsk.
1.2. PROCEDURE VEDRØRENDE DE OPKØBTE VIRKSOMHEDER
1.2.1. Procedure vedrørende ATE
(20)
I april 2011 indskød Grækenland 1 445 mio. EUR i ATE (inklusive de 675 mio. EUR, der oprindeligt blev bevilget i henhold til den græske rekapitaliseringsordning). ATE modtog desuden en likviditetsstøtte på 6 103 mio. EUR. Ved afgørelse af 23. maj 2011 godkendte Kommissionen disse foranstaltninger på grundlag af en omstruktureringsplan for ATE (»ATE-omstruktureringsafgørelsen«) (8).
(21)
Den 29. december 2011 indskød Grækenland 290 mio. EUR i ATE i forbindelse med en fortegningsemission.
(22)
Den 22. marts 2012 forelagde Grækenland en rapport fra den græske centralbank, Bank of Greece, med forslag til afvikling af ATE gennem en P&A-procedure (9), dvs. en procedure for overtagelse af udvalgte aktiver og passiver i ATE (»overførte ATE-aktiviteter«), og afvikling af de resterende aktiver og passiver gennem et porteføljeadministrationsselskab (bad bank).
(23)
I juli 2012 meddelte banken, at den havde overtaget den rentable del af ATE, som var under afvikling.
(24)
På daværende tidspunkt forpligtede stabilitetsfonden sig til at dække bankens kapitalbehov i forbindelse med overtagelsen af aktiverne. Den 27. januar 2013 konkluderede den græske centralbank, at den lovbestemte kapital efter overtagelsen af de overførte ATE-aktiviteter beløb sig til 570 mio. EUR, som stabilitetsfonden ville dække.
(25)
Ved afgørelse af 3. maj 2013 (10) (»ATE-afviklingsafgørelsen«) konkluderede Kommissionen, at de støtteforanstaltninger, der blev ydet på tidspunktet for overdragelsen af de overførte ATE-aktiviteter, ikke udgør statsstøtte til banken, men til de overførte ATE-aktiviteter. Kommissionen konkluderede endvidere, at denne støtte vil være forenelig med det indre marked, hvis bankens omstruktureringsplan, der nu omfatter de overførte ATE-aktiviteter, gør det muligt at genoprette bankens langsigtede rentabilitet.
(26)
I juni 2013 tilførte stabilitetsfonden banken 570 mio. EUR i forbindelse med rekapitaliseringen i foråret 2013 (11).
1.2.2. Procedure vedrørende de græske aktiviteter i Bank of Cyprus, Cyprus Popular Bank og Hellenic Bank (»de tre cypriotiske banker«)
(27)
Efter det ekstraordinære møde i Eurogruppen (12) den 15. marts 2013 nåede de cypriotiske myndigheder, Den Europæiske Union, Den Internationale Valutafond (»IMF«) og Den Europæiske Centralbank (»ECB«) til politisk enighed om strategien bag et fremtidigt makroøkonomisk tilpasningsprogram. Det blev bl.a. navnlig aftalt, at de tre cypriotiske bankers aktiviteter i Grækenland skulle overføres til en græsk bank.
(28)
Banken og andre græske banker udtrykte interesse i at overtage aktiviteterne i de tre cypriotiske banker i Grækenland.
(29)
Den 22. marts 2013 indvilligede stabilitetsfonden i, at banken afgav et bud på overtagelsen af de tre cypriotiske bankers græske filialer, indlån og udlån. Bankens bud var betinget af, at stabilitetsfonden indskød egenkapital i banken svarende til den pris, der blev betalt for egenkapitalen i de opkøbte virksomheder.
(30)
De græske myndigheder og stabilitetsfonden holdt Kommissionens tjenestegrene nøje underrettet om processens udvikling samt om vilkårene for overtagelsen.
(31)
Den 26. marts 2013 undertegnede banken en salgs- og overdragelsesaftale med hver enkelt af de tre cypriotiske banker vedrørende deres græske aktiviteter (indlån, udlån og filialnet).
(32)
Som aftalt i marts 2013 modtog banken (13) en kapitaltilførsel på 524 mio. EUR fra stabilitetsfonden til at dække kapitalbehovet i forbindelse med overtagelsen af disse aktiver.
2. BESKRIVELSE
2.1. BANKEN OG DENS VANSKELIGHEDER
2.1.1. Den græske banksektors situation generelt
(33)
Grækenlands bruttonationalprodukt (BNP) faldt med 20 % fra 2008 til 2012 som vist i tabel 1. Som følge heraf har de græske banker oplevet en hastigt stigende misligholdelse af lån til græske husholdninger og virksomheder (14). Denne udvikling har været en belastning for de græske bankers aktivbeholdninger og øget kapitalbehovet.
Tabel 1
Real BNP-vækst i Grækenland, 2008-2013
Grækenland
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Real BNP-vækst, %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Kilde:
Eurostat, findes på: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(34)
Desuden iværksatte Grækenland i februar 2012 en obligationsombytning for den private sektor kaldet »Private Sector Involvement« (»PSI-programmet«). En række græske banker deltog i PSI-programmet, hvorunder den græske regering tilbød eksisterende private obligationsejere nye værdipapirer (herunder nye græske statsobligationer (GSO'er), værdipapirer med BNP-afhængigt udbytte og PSI-vouchers udstedt af den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet (EFSF)) i bytte for eksisterende græske statsobligationer med en nominel diskonteringssats på 53,5 % og længere løbetider (15). De græske myndigheder bekendtgjorde resultaterne af denne obligationsombytning den 9. marts 2012 (16). Ombytningen resulterede i betydelige tab for obligationsejerne (skønnet af den græske centralbank til et tab for de græske banker på gennemsnitligt 78 % af den pålydende værdi af gamle græske statsobligationer) og deraf følgende kapitalbehov, som blev bogført med tilbagevirkende kraft i de græske bankers 2011-regnskaber. De største bankers samlede tab på grund af PSI-programmet er sammenfattet i tabel 2.
Tabel 2
Samlede PSI-tab i de største græske banker (mio. EUR)
Banker
Pålydende værdi af GSO'er
Pålydende værdi af statslige lån
Samlet pålydende værdi
PSI-tab på GSO'er
PSI-tab på statslige lån
Samlet bruttotab på PSI
Samlet bruttotab på PSI/egentlig kernekapital (%)
Samlet bruttotab på PSI/samlede aktiver (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
ATEbank
5 164
608
5 772
3 873
456
4 329
1 144
17,1
Geniki
384
7
391
287
5
292
78,1
8,9
MBG
185
0
185
137
0
137
29
2,2
Kilde:
Bank of Greece, »Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector«, december 2012, s. 14.
(35)
Eftersom de græske banker manglede kapital i betydelig grad som følge af PSI-programmet og den fortsatte recession, blev der stillet midler til rådighed for disse bankers rekapitalisering i medfør af memorandummet om økonomisk politik og finanspolitik (Memorandum of Economic and Financial Policies, i det følgende benævnt »MEFP«) af 11. marts 2012 i andet tilpasningsprogram for Grækenland indgået mellem den græske regering, EU, IMF og ECB. De græske myndigheder anslog bankernes samlede rekapitaliseringsbehov og afviklingsomkostninger, der skulle finansieres i henhold til programmet, til 50 mia. EUR (17). Dette beløb blev beregnet på grundlag af en stresstest udført af den græske centralbank for perioden primo december 2011 til ultimo december 2014 (»2012-stresstesten«), som var baseret på Blackrocks prognose for tab på lån (18). Midlerne til rekapitaliseringen af de græske banker udbetales gennem stabilitetsfonden. Tabel 3 viser en oversigt over beregningen af kapitalbehovet i de største græske banker, jf. 2012-stresstesten.
Tabel 3
Stresstest 2012: De største græske bankers kapitalbehov (mio. EUR)
Banker
Reference - egentlig kernekapital (dec. 2011)
Samlet bruttotab på PSI (dec. 2011)
Hensættelser vedrørende PSI (juni 2011)
Prognoser for akkumuleret bruttotab for kreditrisiko
Hensættelser til tab på lån (dec. 2011)
Intern kapitaldannelse
Mål - egentlig kernekapital (dec. 2014)
Kapitalbehov
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
ATEbank
378
-4 329
836
-3 383
2 344
468
1 234
4 920
Geniki
374
- 292
70
-1 552
1 309
-40
150
281
MBG
473
- 137
0
- 638
213
-79
230
399
Kilde:
Bank of Greece, »Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector«, december 2012, s. 8.
(36)
Som anført i MEFP fra marts 2012 vil banker, der indsender bæredygtige kapitalrejsningsplaner, få mulighed for at ansøge om og modtage offentlig støtte på en måde, som bevarer den private sektors incitamenter til at tilføre kapital og dermed minimerer byrden for skatteborgerne (19). Ifølge den græske centralbank var der kun blevet indsendt bæredygtige kapitalrejsningsplaner af de fire største banker (Eurobank, National Bank of Greece, banken og Alpha Bank) (20). De modtog den første rekapitalisering fra stabilitetsfonden i maj 2012.
(37)
De nationale indlån i bankerne i Grækenland faldt med 37 % i alt fra udgangen af 2009 til juni 2012 som følge af recessionen og den politiske usikkerhed. De fire banker måtte betale en højere indlånsrente for at holde på indlånene. Indlånsomkostningerne steg og indskrænkede bankernes nettorentemarginal. Da de græske banker blev udelukket fra engrosfinansieringsmarkederne, blev de helt afhængige af finansiering fra Eurosystemet (21), hvoraf en stigende del var statsgaranteret ELA ydet af den græske centralbank.
(38)
Den 3. december 2012 iværksatte Grækenland et tilbagekøbsprogram for de nye GSO'er, som investorerne havde modtaget i forbindelse med PSI-programmet, til kurser fra 30,2 % til 40,1 % af den nominelle værdi (22). De græske banker deltog i dette tilbagekøbsprogram, som udløste yderligere tab på deres balance, idet størstedelen af det regnskabsmæssige tab (dvs. forskellen mellem markedsværdien og den nominelle værdi), der blev bogført på disse nye GSO'er i forbindelse med PSI-programmet, var definitivt og uigenkaldeligt (23).
(39)
I december 2012 fik de fire største græske banker endnu en midlertidig rekapitalisering fra stabilitetsfonden.
(40)
I foråret 2013 blev den midlertidige rekapitalisering af de fire banker konverteret til en permanent rekapitalisering i ordinære aktier, og stabilitetsfonden fik en aktiepost på over 80 % i hver af de fire banker. For de banker, som rejste et forud fastsat beløb i privat kapital (banken, Alpha Bank National Bank of Greece), modtog stabilitetsfonden aktier uden stemmeret, og de private investorer fik tildelt warrants på stabilitetsfondens aktier.
(41)
I juli 2013 engagerede den græske centralbank en rådgiver til at udføre en diagnostisk undersøgelse af alle græske bankers udlånsportefølje. Denne rådgiver udarbejdede prognoser for tab på lån (i tabellen benævnt »PTL«) for alle de græske bankers nationale udlånsporteføljer samt for lån med græsk risiko i udenlandske filialer og datterselskaber over en tidshorisont på 3,5 år og for lånenes fulde løbetid. Analysen omfattede prognoser for tab på lån i to makroøkonomiske scenarier, et referencescenarie og et negativt scenarie. Prognoserne for tab på lån i udenlandske udlånsporteføljer blev vurderet af den græske centralbank på grundlag af input fra rådgiveren.
(42)
I efteråret 2013 iværksatte den græske centralbank endnu en stresstest (»2013-stresstesten«) på baggrund af rådgiverens vurdering af prognoserne for tab på lån for at vurdere, hvor solide de græske bankers kapitalposition var, både i et referencescenarie og et negativt scenarie. Den græske centralbank foretog en vurdering af kapitalbehovet med teknisk bistand fra en anden rådgiver.
(43)
De centrale elementer i kapitalbehovsvurderingen i 2013-stresstesten var i) prognoserne for tab på lån (24) for bankernes udlånsportefølje på et konsolideret grundlag for græsk risiko og udenlandsk risiko fratrukket eksisterende lånereserver og ii) bankernes anslåede driftsrentabilitet i perioden fra juni 2013 til december 2016 baseret på en konservativ justering af de omstruktureringsplaner, som var indsendt til den græske centralbank i løbet af fjerde kvartal 2013. Tabel 4 viser en oversigt over beregningen af kapitalbehovet i de største græske banker, der er foretaget på et konsolideret grundlag i referencescenariet i denne 2013-stresstest.
Tabel 4
Stresstest 2013: Kapitalbehovet i de græske banker, beregnet på et konsolideret grundlag i referencescenariet (mio. EUR)
Banker
Reference - egentlig kernekapital (juni 2013) (1)
Hensættelser til tab på lån (juni 2013) (2)
PTL for græsk risiko (3)
PTL for udenlandsk risiko (25) (4)
Intern kapitaldannelse (5)
Stresstest - egentlig kernekapitalprocent (dec. 2016) (6)
Kapitalbehov (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (26)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (27)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
(44)
Den 6. marts 2014 bekendtgjorde den græske centralbank resultatet af 2013-stresstesten og anmodede bankerne om at indsende deres planer for rejsning af kapital til dækning af kapitalbehovet i referencescenariet senest medio april 2014.
(45)
I perioden ultimo marts 2014 til primo maj 2014 gennemførte bankerne kapitalforhøjelser.
2.1.2. Støttemodtageren
(46)
Banken yder generelle banktjenester, primært i Grækenland og Central-, Øst- og Sydøsteuropa (Rumænien, Bulgarien, Serbien, Albanien, Ukraine og Cypern) samt i Egypten. Den tilbyder hele viften af bank- og finansprodukter og tjenesteydelser til husholdninger og virksomheder. Den er aktiv inden for detail- og forretningsbankvirksomhed og privat bankvirksomhed, kapitalforvaltning, finansiering og investeringsbankvirksomhed. Banken er anmeldt som aktieselskab i Grækenland, og dens aktier noteres på Athens fondsbørs. Den 30. december 2012 beskæftigede banken i alt 18 597 personer (28).
(47)
Banken deltog i PSI-programmet og ombyttede GSO'er og statslige lån til en pålydende værdi af 7,7 mia. EUR. Dens samlede PSI-relaterede omkostning beløb sig til ca. 5 911 mio. EUR før skat og blev fuldt ud bogført i 2011-regnskaberne (29). Under tilbagekøbsprogrammet i december 2012 solgte banken de nye GSO'er, den havde modtaget i forbindelse med PSI, til en meget lavere kurs end den nominelle værdi. Dette salg krystalliserede bankens tab på de nye GSO'er.
(48)
Bankens nøgletal i december 2010, december 2011, december 2012 og december 2013 (konsoliderede data) vises i tabel 5.
Tabel 5
Piraeus Banks nøgletal 2010, 2011, 2012 og 2013
Driftsregnskab
(i mio. EUR)
2010
2011
2012 (30)
2013 (31)
Nettorenteindtægt
1 207
1 194
1 047
1 664
Driftsindtægter i alt
1 510
1 245
1 921
2 205
Driftsudgifter i alt
(884)
(840)
(931)
(1 680)
Indtægter før hensættelser
625
405
989
525
Værdiforringelsestab til dækning af kreditrisiko
(611)
(1 973)
(2 519)
(2 536)
Værdiforringelsestab på GSO'er og lån som følge af PSI
(5 911)
Negativ goodwill
351
3 810
Nettofortjeneste/tab
(21)
(6 618)
(507)
2 546
Udvalgte nøgletal
(mio. EUR)
31. december 2010
31. december 2011
31. december 2012 (31)
31. december 2013 (32)
Samlede nettoudån og forskud til kunder
(netto)
40 150
35 634
44 613
62 366
Indlån
29 475
21 796
36 971
54 279
Aktiver i alt
57 561
49 352
70 408
92 010
Egenkapital i alt (30)
3 273
(1 940)
(2 316)
8 543
(49)
Tabel 5 illustrerer, at banken ud over de enorme tab, den bogførte i 2011 på grund af PSI-programmet (5 911 mio. EUR (33)), led under vigende indtjening (bl.a. på grund af de højere indlånsomkostninger) og store og stigende værdiforringelser af bankens udlånsportefølje i Grækenland og i udlandet indtil medio 2012. Bankens likviditetsstilling blev hårdt ramt af indlånsflugten. Denne situation er i nogen grad blevet forbedret, efter at banken begyndte at foretage opkøb i juli 2012.
(50)
I 2013-stresstesten anslog den græske centralbank bankens kapitalbehov til 465 mio. EUR i referencescenariet.
(51)
I marts 2014 iværksatte banken en kapitalforhøjelse på 1 752 mio. EUR for at dække kapitalbehovet som anført i betragtning 50 og tilbagebetale de 940 mio. EUR i præferenceaktier ejet af Grækenland (34). I modsætning til Eurobanks kapitalforhøjelse i april 2014 gav stabilitetsfonden ikke banken tilsagn om at indskyde kapital i forbindelse med kapitalforhøjelsen, hvis den private efterspørgsel var utilstrækkelig. Bankens kapitalforhøjelse skete i form af en emission til internationale investorer uden fortegningsret for aktionærer og en offentlig aktieemission i Grækenland. Tegningskursen blev fastsat til 1,7 EUR pr. aktie.
(52)
Efter kapitalforhøjelsen meddelte banken den 22. maj 2014, at den havde indløst præferenceaktierne udstedt til Grækenland for et samlet beløb på 750 mio. EUR (35).
2.2. BANKENS OVERTAGELSE AF GRÆSK BANKVIRKSOMHED
2.2.1. Overtagelse af ATE
(53)
ATE blev grundlagt af Grækenland i 1929 som en nonprofitorganisation. Indtil starten af 1990'erne var ATE en specialiseret finansiel institution, der støttede udviklingen af landbrugssektoren på vegne af den græske stat. I december 2000 blev virksomheden noteret på Athens fondsbørs. Den 14. november 2011 var Grækenland ATE's største aktionær med en aktiepost på 89,9 %.
(54)
ATE udøvede enhver form for bankvirksomhed, både detail- og forretningsbankvirksomhed, ydede finansielle tjenesteydelser såsom forsikring og leasing og havde store kapitalinteresser i ikkefinansielle virksomheder, herunder virksomheder inden for sukker- og mejeriproduktion.
(55)
I juli 2012 udbød ATE sine tjenester gennem sit netværk af 468 filialer og havde 5 024 ansatte. I juli 2012 beløb det samlede indlån sig til 14,9 mia. EUR og de samlede aktiver udgjorde 21,8 mia. EUR (36).
(56)
Efter 2006 har ATE ligeledes udbudt sine tjenester uden for Grækenland med en aktiepost i ATE Bank Romania på 74 % og en andel på 20,3 % i form af ordinære aktier og 25 % i form af præferenceaktier i AIKBanka Serbia.
(57)
Vanskelighederne i ATE opstod før den græske statsgældskrise, navnlig på grund af aktivernes ringe kvalitet og den traditionelt lave rentabilitet før nedskrivninger. Den græske statsgældskrise berørte endvidere alle græske banker, herunder ATE, på to måder: i) Grækenlands tab af adgang til internationale gældsmarkeder ramte de græske bankers likviditetsstilling hårdt og ii) aktivernes kvalitet blev forringet med øgede nedskrivninger til følge.
(58)
I april 2011 indskød Grækenland 1 445 mio. EUR i ATE (inklusive de 675 mio. EUR, der oprindeligt blev bevilget i henhold til den græske rekapitaliseringsforanstaltning). ATE modtog desuden en likviditetsstøtte på 6 103 mio. EUR. Kommissionen godkendte disse foranstaltninger i ATE-omstruktureringsafgørelsen.
(59)
I anden halvdel af 2011 blev ATE's kapitalsituation imidlertid forværret, navnlig på grund af ATE's deltagelse i PSI-programmet. Som illustreret i tabel 2 beløb ATE's samlede PSI-relaterede omkostning sig til ca. 4 329 mio. EUR før skat, der blev fuldt ud bogført i 2011-regnskaberne. Som illustreret i tabel 3 blev kapitalbehovet i forbindelse med de overførte ATE-aktiviteter anslået til 4 920 mio. EUR.
(60)
Den 22. marts 2012 forelagde Grækenland en rapport fra den græske centralbank med forslag til afvikling af ATE gennem en P&A-procedure, dvs. en procedure for overtagelse af udvalgte aktiver og passiver i ATE (»overførte ATE-aktiviteter«), og afvikling af de resterende aktiver og passiver gennem et porteføljeadministrationsselskab (bad bank). Banken og en anden stor græsk bank afgav ikkebindende bud til stabilitetsfonden. Den 26. juli 2012 godkendte stabilitetsfondens bestyrelse bankens bud.
(61)
Den 27. juli 2012 iværksatte den græske centralbank overdragelsen af de overførte ATE-aktiviteter til banken (37).
(62)
Da de overførte ATE-aktiviteter indeholdt færre aktiver opgjort til dagsværdi end passiver, var stabilitetsfonden i overensstemmelse med den græske centralbanks afgørelse af 28. januar 2013 nødsaget til at udligne forskellen mellem de overførte aktiver og passiver, dvs. det udækkede finansieringsbehov. Den græske centralbank konkluderede på baggrund af reviderede tal, at det udækkede finansieringsbehov ville beløbe sig til 7 471 mio. EUR, og stabilitetsfonden overførte 7 471 mio. EUR i obligationer udstedt af den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet (»EFSF-obligationer«) til banken.
(63)
Stabilitetsfonden gav endvidere tilsagn om at indskyde kapital i banken, således at de overførte ATE-aktiviteter kunne kapitaliseres op til 9 %. Beløbet blev oprindeligt anslået til 500 mio. EUR, men det endelige beløb blev fastsat til 570 mio. EUR. Stabilitetsfonden tilførte banken det endelige beløb mod ordinære aktier i forbindelse med rekapitaliseringen i foråret 2013.
(64)
Banken overtog de pågældende overførte ATE-aktiviteter til en købspris på 95 mio. EUR.
2.2.2. Overtagelse af Geniki
(65)
Geniki blev grundlagt i 1937. Geniki leverede finansielle tjenesteydelser inden for detail- og forretningsbankvirksomhed og kapitalmarkedsydelser. I 2004 overtog Société Générale aktiemajoriteten i Geniki. Geniki havde 104 filialer og 1 391 ansatte pr. 31. december 2012 (38). De samlede aktiver udgjorde 2,6 mia. EUR, de samlede nettoudlån udgjorde 1,9 mia. EUR, og de samlede indlån beløb sig til ca. 2 mia. EUR (39).
(66)
Den græske statsgældskrise havde en meget negativ indvirkning på banksektoren. De græske bankers deltagelse i PSI-programmet forværrede desuden hastigt deres kapitalsituation. Som illustreret i tabel 2 beløb Genikis samlede PSI-relaterede omkostning sig til ca. 292 mio. EUR før skat, der blev fuldt ud bogført i 2011-regnskaberne. Som illustreret i tabel 3 blev Genikis kapitalbehov anslået til 281 mio. EUR beregnet på grundlag af en stresstest udført af den græske centralbank.
(67)
I juni 2012 henvendte Société Générale sig til alle de fire største græske banker med henblik på salg af Geniki. Banken var som den eneste interesseret i at overtage Geniki.
(68)
Forhandlingerne mellem Société Générale og banken om salget af Geniki mundene ud i en officiel aftale den 19. oktober 2012 om: i) at Société Générale sælger og banken køber Société Générales aktiepost i Geniki på 99,08 %, og ii) at Société Générale overdrager og overfører og banken overtager alle Genikis kapitalforskud, som Société Générale har indgået og vil indgå i fremtiden. Endelig indvilligede Société Générale i at foretage en forskudsbetaling på ca. 290 mio. EUR til Geniki og tegne obligationer udstedt af banken for et beløb på ca. 170 mio. EUR. Banken overtog herefter Geniki for 1 mio. EUR.
(69)
Den 14. december 2012 meddelte banken, at overtagelsen af hele Société Générales aktiepost i Geniki var afsluttet.
2.2.3. Overtagelse af de tre cypriotiske bankers græske aktiviteter
(70)
Bank of Cyprus, Cyprus Popular Bank og Hellenic Bank blev grundlagt i henholdsvis 1899, 1901 og 1976.
(71)
Efter det ekstraordinære møde i Eurogruppen den 15. marts 2013 nåede parterne til enighed om de vigtigste parametre i EU's, IMF's og ECB's redningsplan for Cypern. Det hellenske systemiske risikoråd (Hellenic Systemic Stability Board - »HSSB«) foreslog enstemmigt at overføre aktiverne og passiverne i de tre cypriotiske bankers filialer i Grækenland til en eksisterende græsk bank. HSSB anførte navnlig, at aftalen fuldt ud sikrer indskyderne i de tre cypriotiske bankers filialer, sikrer det græske samfunds interesser og den finansielle stabilitet og ikke belaster den græske statsgæld.
(72)
Den græske centralbank blev anmodet om at undersøge de græske bankers potentielle interesse og indkaldte i denne forbindelse interessetilkendegivelser. Stabilitetsfonden gav ligeledes tilsagn om at dække kapitalbehovet (erhververens) i forbindelse med overtagelsen af de tre cypriotiske bankers græske filialer.
(73)
Tabel 6 viser en oversigt over de aktiver og passiver i de tre cypriotiske banker, der blev overført til banken (»overførte cypriotiske aktiviteter«).
Tabel 6
Overførte aktiviteter fra de tre cypriotiske banker
Overførte aktiviteter
Aktiver
Alle græske udlån, herunder leasing og factoring
Shippinglån og andre lån fra og forvaltet i Grækenland og bogført i den cypriotiske udlånsportefølje
Anlægsaktiver (eksklusive udskudte skatteaktiver)
Passiver
Alle indlån i de tre cypriotiske banker i Grækenland
Kilde:
Lånevilkår »Carve out and sale of the Greek assets of Cypriot banks«, 10. april 2013.
(74)
Aktiverne overført til banken beløb sig til ca. 18,9 mia. EUR, og passiverne beløb sig til ca. 15 mia. EUR. Transaktionsparterne blev imidlertid enige om at tage højde for tabene anslået i PIMCO-rapporten for bankerne i Cypern i et negativt scenarie (40). Ifølge PIMCO-rapporten beløb værdien af aktiverne overført til banken sig til ca. 16,5 mia. EUR. De overførte passiver beløb sig til ca. 14,5 mia. EUR.
(75)
Blot tre banker, herunder banken, indgav ikkebindende bud den 21. og 22. marts 2013.
(76)
Den 22. marts 2013 godkendte stabilitetsfonden bankens overtagelse af de tre cypriotiske bankers aktiviteter i Grækenland. Banken betalte i alt 524 mio. EUR for overtagelsen af de overførte cypriotiske aktiviteter. Det blev navnlig aftalt, at banken skulle betale 237 mio. EUR for overtagelsen af aktiviteterne overført fra Bank of Cyprus, 258 mio. EUR for overtagelsen af aktiviteterne overført fra Cyprus Popular Bank og 29 mio. EUR for overtagelsen af aktiviteterne overført fra Hellenic Bank.
(77)
I juni 2013 modtog banken som led i rekapitaliseringen i foråret 2013 (41) en kapitaltilførsel på 524 mio. EUR fra stabilitetsfonden til dækning af den købspris, som banken betalte.
2.2.4. Overtagelse af MBG
(78)
MBG blev grundlagt i 2000. MBG havde 119 filialer og 1 174 ansatte pr. 31. december 2012 (42).
(79)
Den 22. april 2013 indgik banken en endelig aftale med BCP vedrørende overtagelse af hele MBG's aktiepost og BCP's deltagelse i en kommende kapitalforhøjelse i banken.
(80)
Ifølge aftalen skulle BCP bidrage med 400 mio. EUR til den lovbestemte rekapitalisering af MBG (inklusive de 139 mio. EUR, som BCP allerede havde indskudt i december 2012) gennem omlægningen af efterstillede og foranstillede lån fra BCP til MBG til egenkapital. Hele den finansiering, som BCP tidligere havde ydet til MBG, skulle desuden tilbagebetales af MBG i to rater: 650 mio. EUR skulle betales på datoen for gennemførelse af transaktionen, og ca. 250 mio. EUR skulle betales senest seks måneder efter gennemførelsen. Endelig skulle BCP bidrage med 400 mio. EUR til rekapitaliseringen af banken gennem privat tegning uden fortegningsret. Banken skulle herefter overtage det fuldt rekapitaliserede MBG for 1 mio. EUR.
(81)
Den 19. juni 2013 meddelte banken, at overtagelsen af MBG var afsluttet.
2.2.5. Overblik over den samlede virkning af overtagelserne
(82)
I tabel 7 sammenfattes effekten af de successive overtagelser på bankens størrelse og struktur i Grækenland (ingen af de opkøbte enheder omfattede udenlandske aktiver, undtagen de overførte ATE-aktiviteter, som indeholder mindre rumænske aktiver). Som følge af disse overtagelser har banken nu den største markedsandel på det græske indlåns- og udlånsmarked.
Tabel 7
Effekt af de successive overtagelser på Piraeus' størrelse i Grækenland
31.12.2012
Kun Grækenland
Kun Piraeus
ATE
Geniki
Cypriotiske banker
MBG
NY KONCERN
Bruttoudlån
27 727
12 200
3 308
24 194
4 710
72 138
del af ny koncern
38 %
17 %
5 %
34 %
7 %
100 %
Nettoudlån
24 811
11 527
1 909
19 481
4 236
61 964
del af ny koncern
40 %
19 %
3 %
31 %
7 %
100 %
Indlån
15 412
14 986
2 014
14 427
2 912
49 752
del af ny koncern
31 %
30 %
4 %
29 %
6 %
100 %
Ansatte
5 926
5 019
1 420
5 268
1 186
18 819
del af ny koncern
31 %
27 %
8 %
28 %
6 %
100 %
Filialer
325
460
104
307
120
1 316
del af ny koncern
25 %
35 %
8 %
23 %
9 %
100 %
Kilde:
Data indsendt den 10. juni 2014 af Piraeus Bank
2.3. STØTTEFORANSTALTNINGER
2.3.1. Støtteforanstaltninger til fordel for banken i henhold til den græske bankstøtteordning (foranstaltning L1 og A)
(83)
Banken modtog flere former for støtte under den græske bankstøtteordning, rekapitaliseringsforanstaltningen, garantiforanstaltningen og foranstaltningen med statsobligationslån.
2.3.1.1. Statslig likviditetsstøtte ydet i henhold til garantiforanstaltningen og foranstaltningen med statsobligationslån (foranstaltning L1)
(84)
Banken har modtaget og modtager fortsat støtte i henhold til garantiforanstaltningen og foranstaltningen med statsobligationslån. Denne støtte vil i denne afgørelse blive betegnet som »foranstaltning L1«. I 2010 udstedte banken statsgaranterede obligationer for i alt 9,9 mia. EUR. Grækenland ydede ligeledes banken statsobligationslån for 1 289 mio. EUR. Ved udgangen af marts 2014 beløb de udestående statsobligationer sig til 1 024 mio. EUR (43).
(85)
I omstruktureringsplanen for banken fremsendt af de græske myndigheder til Kommissionen den 25. juni 2014 anmodede de græske myndigheder om tilladelse til at fortsætte med at yde garantier og statsobligationslån til banken i henhold til støtteordningen i omstruktureringsperioden, hvis der blev behov for en sådan støtte, selv om det ikke forventes at ske.
2.3.1.2. Statslig rekapitalisering ydet i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen (foranstaltning A)
(86)
I maj 2009 og december 2011 modtog banken fra Grækenland under rekapitaliseringsforanstaltningen i den græske bankstøtteordning en kapitaltilførsel på henholdsvis 370 mio. EUR og 380 mio. EUR, i alt 750 mio. EUR (foranstaltning A), svarende til ca. 2,1 % af bankens risikovægtede aktiver (»RVA«) (44) på daværende tidspunkt.
(87)
Rekapitaliseringen skete via præferenceaktier tegnet af Grækenland med en udbyttebetaling på 10 % og en løbetid på fem år.
(88)
Banken indløste præferenceaktierne den 22. maj 2014 som angivet i betragtning 52.
2.3.2. Statsgaranteret ELA (foranstaltning L2)
(89)
ELA er en ekstraordinær foranstaltning, der gør det muligt for en solvent finansiel institution, som har midlertidige likviditetsproblemer, at modtage finansiering fra Eurosystemet, uden at en sådan operation udgør en del af den fælles pengepolitik. Den rente, som en sådant finansiel institution betaler for ELA, er […] (45) basispoint højere end den rente, den betaler for almindelig centralbankrefinansiering.
(90)
Den græske centralbank har ansvaret for ELA-programmet, hvilket betyder, at enhver omkostning og risiko ved tilvejebringelsen af likviditetsstøtte i en nødsituation bæres af den græske centralbank (46). Grækenland udstedte en statsgaranti til den græske centralbank for den samlede likviditetsstøtte i en nødsituation, som centralbanken har ydet. Vedtagelsen af artikel 50, stk. 7, i lov 3943/2011 om ændring af artikel 65, stk. 1, i lov 2362/1995 gav finansministeren mulighed for at udstede garantier på vegne af staten til den græske centralbank for at beskytte dennes fordringer hos kreditinstitutterne. De banker, der får likviditetsstøtte i en nødsituation, skal betale et garantigebyr til staten på […] basispoint.
(91)
Pr. 31. december 2011 havde banken fået 11,64 mia. EUR i statsgaranteret ELA, mens beløbet pr. 31. december 2012 var 31,4 mia. EUR i statsgaranteret ELA (47). Efter et markant fald i 2013 havde banken kun fået 750 mio. EUR i statsgaranteret ELA ved udgangen af året.
2.3.3. Støtteforanstaltninger til fordel for banken gennem stabilitetsfonden (foranstaltning B1, B2, B3 og B4)
(92)
Siden 2012 har banken fået støtte fra flere af stabilitetsfondens kapitalstøtteforanstaltninger. Tabel 8 giver et overblik over disse støtteforanstaltninger.
Tabel 8
Støtteforanstaltninger til fordel for banken gennem stabilitetsfonden
Første midlertidige rekapitalisering - maj 2012
(mio. EUR)
Anden midlertidige rekapitalisering - dec. 2012
(mio. EUR)
Tilsagnserklæring - dec. 2012
(mio. EUR)
Deltagelse i rekapitalisering i maj 2013
(mio. EUR) (48)
Foranstaltning
B1
B2
B3
B4
Beløb
(mio. EUR)
4 700
1 553
1 082
5 891
2.3.3.1. Første midlertidige rekapitalisering (foranstaltning B1)
(93)
Betragtning 14-33 i Piraeus-indledningsafgørelsen indeholder en detaljeret beskrivelse af den første midlertidige rekapitalisering i maj 2012 (foranstaltning B1). Baggrunden for og de primære træk ved denne foranstaltning beskrives i dette afsnit.
(94)
Den 20. april 2012 afgav stabilitetsfonden en tilsagnserklæring, hvorved den forpligtede sig til at medvirke ved den planlagte udvidelse af bankens aktiekapital med et beløb på op til 5 mia. EUR.
(95)
I henhold til foranstaltning B1 overførte stabilitetsfonden 4,7 mia. EUR i EFSF-obligationer til banken i maj 2012 i overensstemmelse med bestemmelserne om midlertidige rekapitaliseringer i lov 3864/2010 om oprettelse af stabilitetsfonden (»lov om stabilitetsfonden«). Kommissionen fastslog følgende i betragtning 53 i Piraeus-indledningsafgørelsen: »Med den midlertidige rekapitalisering, der blev gennemført den 28. maj 2012, blev forpligtelsen i henhold til tilsagnserklæringen opfyldt, og der er dermed tale om en fortsættelse af samme støtte.« De to beløb i tilsagnserklæringen og i forbindelse med den første midlertidige rekapitalisering blev beregnet af den græske centralbank for at sikre, at banken havde en samlet kapitelprocent på 8 % pr. 31. december 2011, datoen for bogføring af den midlertidige rekapitalisering med tilbagevirkende kraft i bankens regnskaber. Som det ses i tabel 3, dækkede foranstaltning B1 kun en del af det samlede kapitalbehov, der blev identificeret i 2012-stresstesten. Det var meningen, at banken skulle rejse kapitalen gennem en kommende kapitalforhøjelse, og at den midlertidige rekapitalisering kun skulle sikre bankens berettigelse til finansiering fra ECB, indtil kapitalforhøjelsen havde fundet sted.
(96)
For perioden mellem datoen for den første midlertidige rekapitalisering og datoen for omlægningen af den første midlertidige rekapitalisering til ordinære aktier og andre konvertible finansielle instrumenter var det i tegningsaftalen mellem banken og stabilitetsfonden bestemt, at banken skulle betale stabilitetsfonden et årligt gebyr på 1 % af den nominelle værdi af EFSF-obligationerne, og at eventuelle kuponbetalinger og påløbne renter på EFSF-obligationerne for denne periode ville udgøre et yderligere kapitalbidrag fra stabilitetsfonden til banken (49).
2.3.3.2. Den anden midlertidige rekapitalisering (foranstaltning B2)
(97)
Banken bogførte yderligere tab i efteråret 2012. Bankens kapital faldt derfor igen ned under de minimumskapitalkrav, den skal opfylde for at forblive berettiget til refinansiering fra ECB.
(98)
Derfor blev det nødvendigt med endnu en midlertidig rekapitalisering. Den 20. december 2012 gennemførte stabilitetsfonden den anden midlertidige rekapitalisering på 1 553 mio. EUR (foranstaltning B2), som igen foregik ved overdragelse af EFSF-obligationer til banken.
2.3.3.3. Tilsagnserklæringen af 20. december 2012 (foranstaltning B3)
(99)
Ud over den anden midlertidige rekapitalisering afgav stabilitetsfonden den 20. december 2012 en tilsagnserklæring til banken, hvorved den forpligtede sig til at medvirke ved en udvidelse af bankens aktiekapital og ved udstedelsen af konvertible kapitalinstrumenter for et maksimalt beløb på 1 082 mio. EUR (foranstaltning B3).
(100)
Summen af de to midlertidige rekapitaliseringer (foranstaltning B1 og B2) og det yderligere beløb, der blev givet tilsagn om i december 2012 (foranstaltning B3), betød, at stabilitetsfonden havde forpligtet sig til at dække det samlede kapitalbehov, der var identificeret i 2012-stresstesten (7 335 mio. EUR (50)).
2.3.3.4. Stabilitetsfondens deltagelse i rekapitaliseringen i foråret 2013 (foranstaltning B4) og delvis tilbagebetaling af foranstaltning B1 og B2
(101)
Den 23. april 2013 godkendte aktionærerne på generalforsamlingen en forhøjelse af bankens aktiekapital på 8 429 mio. EUR (51). Dette beløb blev beregnet som summen af:
i)
7 335 mio. EUR til dækning af det kapitalbehov, der blev identificeret i 2012-stresstesten, hvoraf stabilitetsfonden tegnede aktier for 5 891 mio. EUR (foranstaltning B4) og private investorer tegnede aktier for 1 444 mio. EUR
ii)
570 mio. EUR indskudt af stabilitetsfonden til dækning af de lovbestemte kapitalkrav i forbindelse med overtagelsen af ATE Bank i overensstemmelse med det tilsagn, der blev givet i juli 2012 - en foranstaltning, der blev vurderet af Kommissionen i ATE-afviklingsafgørelsen, hvor den konkluderede, at foranstaltningen ikke udgjorde statsstøtte til banken
iii)
524 mio. EUR indskudt af stabilitetsfonden til dækning af kapitalbehovet i forbindelse med betalingen af købsprisen for de tre cypriotiske bankers græske aktiviteter - denne del af kapitalforhøjelsen udgør foranstaltning C (52).
(102)
Kursen på nye aktier blev fastsat til 1,70 EUR pr. aktie, hvilket svarer til 50 % af den ud fra omsætningen vægtede gennemsnitlige aktiekurs de seneste 50 børsdage forud for kursfastsættelsen.
(103)
Den 3. juni 2013 meddelte bankens bestyrelse udstedelsen af 3 888 268 914 nye aktier med en nominel værdi på 0,30 EUR til kurs 1,70 EUR pr. aktie (53). Den 28. juni 2013 (54) meddelte banken, at bestyrelsen havde godkendt fuld betaling af den samlede aktiekapitalforhøjelse på 8 429 mio. EUR, inklusive præmiebeløb.
(104)
Den samlede private deltagelse i bankens aktiekapitalforhøjelse beløb sig til 1 444 mio. EUR (55). Dette beløb omfatter BCP's deltagelse som angivet i betragtning 80.
(105)
Stabilitetsfondens deltagelse i aktiekapitalforhøjelsen beløb sig således til 6 985 mio. EUR.
(106)
Straks efter rekapitaliseringen i foråret 2013 blev stabilitetsfonden bankens største aktionær med en post på 81 % (56). Stabilitetsfonden udstedte warrants og tildelte private investorer en warrant pr. tegnet aktie uden modydelse (57). Den enkelte warrant giver ret til at købe 4,48 aktier i stabilitetsfonden på bestemte tidspunkter og til bestemte udnyttelseskurser. Den første dato for udnyttelse var den 2. januar 2014, og herefter kan de pågældende warrants udnyttes hver sjette måned indtil den 2. januar 2018. Udnyttelseskursen er tegningskursen på 1,70 EUR plus en årlig rente (4 % det første år, 5 % det andet år, 6 % det tredje år, 7 % det fjerde år og herefter 8 % p.a. de sidste seks måneder) (58).
(107)
I henhold til loven om stabilitetsfonden som ændret i 2014 er det kun muligt at ændre udnyttelseskurserne for warrants i forbindelse med en fortegningsemission. En sådan ændring skal desuden foretages efterfølgende og kun op til det realiserede overskud af salget af stabilitetsfondens fortegningsrettigheder. Der kan ikke foretages ændringer i forbindelse med en aktiekapitalforhøjelse uden fortegningsret.
2.3.4. Støtteforanstaltninger til de opkøbte virksomheder (foranstaltning C)
2.3.4.1. Støtteforanstaltninger til ATE
(108)
Som nævnt i betragtning 58 havde ATE allerede på tidspunktet for ATE-omstruktureringsafgørelsen draget fordel af statsstøtteforanstaltninger.
(109)
I december 2011 indskød den græske stat 290 mio. EUR i ATE.
(110)
Som anført i betragtning 62 og 63 involverede overdragelsen den 27. juli 2012 også yderligere statsstøtte. Stabilitetsfonden overførte 7 471 mio. EUR i EFSF-obligationer til banken til dækning af det udækkede finansieringsbehov. Stabilitetsfonden gav ligeledes tilsagn om at rekapitalisere banken med et beløb på op til 570 mio. EUR.
(111)
Den samlede støtte ydet i forbindelse med P&A-proceduren beløber sig til 8 041 mio. EUR.
2.3.4.2. Støtteforanstaltninger til de tre cypriotiske bankers græske aktiviteter (foranstaltning C)
(112)
Som allerede nævnt i betragtning 77 og 101 gav stabilitetsfonden på tidspunktet for overtagelsen af de tre cypriotiske bankers græske aktiviteter tilsagn om en kapitaltilførsel på 524 mio. EUR til banken (foranstaltning C). Dette tilsagn blev gennemført i juni 2013 (59).
2.4. OMSTRUKTURERINGSPLANEN
2.4.1. Indenlandsk virksomhed
(113)
Ved hjælp af omstruktureringsplanen vil banken fokusere på sin kernebankvirksomhed i Grækenland.
(114)
Den højeste prioritet er at sikre bankens græske bankvirksomheds overlevelse og rentabilitet. Derfor indeholder omstruktureringsplanen en række foranstaltninger til forbedring af bankens driftseffektivitet og nettorentemarginal samt foranstaltninger, der styrker dens kapitalstilling og balancestruktur.
(115)
Hvad angår driftseffektiviteten, har banken allerede påbegyndt et omfattende rationaliseringsprogram.
(116)
Fra den 31. december 2011 til den 31. december 2013 reducerede banken sin fysiske tilstedeværelse i Grækenland med i alt 322 filialer under hensyntagen til omstruktureringen af de opkøbte enheder efter overtagelsesdatoen. Banken har fastholdt tempoet i 2014, og […] filialer er allerede blevet lukket i første halvår.
Tabel 9
Omstrukturering af det græske filialnet 2010- H1 2014
Periode
2011
2012
2013
H1 2014
Samlet antal filialer ved periodens begyndelse eller på overtagelsesdatoen
360
918
1 316
1 037
heraf Piraeus
(…)
(…)
(…)
(…)
ATE
(…)
(…)
Geniki
(…)
(…)
Cypriotiske filialer
(…)
(…)
(…)
MBG
(…)
(…)
(…)
I alt ved periodens udgang
346
889
1 037
899
Samlet antal lukninger af filialer i perioden
14
29
279
138
Kilde:
Omstruktureringsplan fremsendt den 25. juni 2014, s. 40 og 125, og årsrapporter for 2012.
(117)
Banken har ligeledes reduceret det samlede antal ansatte inden for sin bankvirksomhed og anden virksomhed i Grækenland i perioden 2011-2013 med 2 519 ansatte. 2 114 benyttede sig af bankens frivillige fratrædelsesordning.
Tabel 10
Reduktion af antal ansatte i Grækenland i 2010 - 2013
Periode
2011
2012
2013
Samlet antal ansatte ved periodens begyndelse eller på overtagelsesdatoen
6 370
12 616
18 628
heraf Piraeus
(…)
(…)
(…)
ATE
(…)
(…)
Geniki
(…)
(…)
Cypriotiske filialer
(…)
(…)
(…)
MBG
(…)
(…)
(…)
I alt ved periodens udgang
6 172
12 365
16 558
Reduktion af antal ansatte
198
251
2 070
Kilde:
Omstruktureringsplan fremsendt den 25. juni 2014, s. 40 og 125, og årsrapporter for 2012.
(118)
Fra december 2013 til udgangen af 2017 planlægger banken en yderligere nedgang i Grækenland i antallet af ansatte (fra 16 558 til […] ansatte) og i størrelsen af sit netværk (fra 1 037 til […] filialer). (60) […]
(119)
Den forøgede effektivitet med hensyn til filialer og personale vil bidrage til nedbringelsen af de samlede omkostninger for alle bankens græske aktiviteter med […] % fra 1 394 mio. EUR proforma i 2013 (61) til […] mio. EUR i 2017 (62). Som følge heraf vil den forventede omkostningsprocent for bankens græske aktiviteter falde til under […] % ved udløbet af omstruktureringsperioden.
(120)
Omstruktureringsplanen beskriver også, hvordan banken vil reducere sine finansieringsomkostninger, hvilket er afgørende for at genskabe rentabiliteten. Banken forventer at kunne betale lavere indlånsrenter på sine indlån som følge af det mere stabile økonomiske klima og især den forventede stabilisering og genopretning af den græske økonomi, som forventes at være i vækst fra 2014 og frem. Indlånsrentespændet forventes at falde i Grækenland (63). Dette fald i rentespændet skulle primært opnås ved at betale meget lavere renter på aftaleindlån. Bankens afhængighed af likviditetsstøtte i en nødsituation og finansiering fra Eurosystemet vil ligeledes falde fra over 45 % af bankens samlede aktiver i 2012 til under […] % i 2017 (64).
(121)
Ifølge omstruktureringsplanen forventes banken også at styrke sin balance. Forholdet mellem dens nettoudlån og indlån i Grækenland vil falde til […] % i 2017 (fra 114 % i 2013 (65)), mens dens kapitalgrundlag vil blive forbedret.
(122)
En anden af bankens strategiske prioriteter er forvaltningen af nødlidende lån (»NPL«). Banken vil forbedre sine kreditprocedurer både for udstedelsen af lån (bedre sikkerhedsstillelse og nedsatte tærskler) og for håndteringen af nødlidende lån. Andelen af nødlidende lån vil nå op på næsten […] % i […] og derefter begynde at falde til en forventet andel på ca. […] % ved udgangen af omstruktureringsperioden (66). Risikoomkostningen (værdiforringede lån) vil falde fra tæt på 2 mia. EUR i 2013 til under […] mio. EUR i 2018 (67).
(123)
Forbedringen af driftseffektiviteten, nedbringelsen af nettorentemarginalen og den faldende risikoomkostning vil sætte banken i stand til at blive rentabel i Grækenland fra […] og frem. Banken forventer, at dens fortjeneste vil overstige […] mia. EUR i 2018 for de indenlandske aktiviteter.
2.4.2. International bankvirksomhed
(124)
For at øge rentabiliteten af sine udenlandske aktiviteter er banken allerede begyndt at gennemføre et omfattende omkostningsbesparelsesprogram i det internationale netværk. Mellem udgangen af 2011 og marts 2014 faldt antallet af ansatte med 10 % fra 6 634 til 5 948 og antallet af filialer med 18 % fra 499 til 410 (68). Den internationale porteføljes struktur er ligeledes blevet forenklet for at reducere omkostningsgrundlaget (69).
(125)
Omstruktureringsplanen understreger behovet for at reducere de udenlandske datterselskabers afhængighed af deres græske moderselskab, for så vidt angår deres finansieringsbehov, og for fortsat at beskytte bankens kapitalstilling.
(126)
Banken solgte sit amerikanske datterselskab med aktiver til en værdi af ca. 0,7 mia. EUR (13 filialer og 158 ansatte), i september 2012.
(127)
Banken vil reducere sin eksponering for udenlandske aktiver til […] mia. EUR ved udgangen af juni 2018. Dette tal er en reduktion på […] % (70) i forhold til udgangen af 2012 (71).
(128)
Reduktionen af de udenlandske aktiver bliver lidt mindre - […] mia. EUR - hvis […] (72). I dette tilfælde vil den samlede reduktion af udenlandske aktiver beløbe sig til […] % i forhold til udgangen af 2012.
(129)
I stedet for at overholde ovennævnte loft over samlede aktiver ved udgangen af juni 2018 kan banken imidlertid beslutte af afhænde […] (73). I dette tilfælde vil de tilbageværende aktiviteter ikke udgøre mere end […] % af bankens samlede udenlandske aktiver ved udgangen af 2012.
(130)
Banken vil reducere sin samlede finansiering af de udenlandske datterselskaber.
2.4.3. Privat kapitaltilførsel og bidrag fra eksisterende aktionærer og efterstillede kreditorer
(131)
Banken rejste en betydelig kapital på markedet og reducerede dermed sit behov for statsstøtte.
(132)
For det første rejste banken privat kapital i 2011 gennem en fortegningsemission på 807 mio. EUR (74). Som nævnt i betragtning 104 har banken ligeledes fået tilført kapital fra private investorer i forbindelse med rekapitaliseringen i foråret 2013. De eksisterende aktionærer blev ligeledes kraftigt udvandet ved rekapitaliseringen i foråret 2013, idet stabilitetsfonden fik 81 % af bankens aktier efter rekapitaliseringen i foråret 2013 og nye aktionærer 17 %, hvilket kun efterlod 2 % til de eksisterende aktionærer. Der er ikke udbetalt kontant udbytte siden 2008.
(133)
Banken rejste 1 750 mio. EUR på kapitalmarkedet i april 2014 for at dække sit yderligere kapitalbehov og indløse præferenceaktierne ejet af Grækenland. De nye aktier blev udstedt til kurs 1,7 EUR, dvs. den kurs, som stabilitetsfonden havde betalt ved rekapitaliseringen i foråret 2013.
(134)
Banken rejste desuden kapital ved at tilbagekøbe sine egne hybridinstrumenter og efterstillede gældsinstrumenter til en lavere kurs end den nominelle værdi. I marts 2012 tilbød banken at købe en række hybridinstrumenter og supplerende kapitalinstrumenter tilbage. Prisen, der blev beregnet på grundlag af markedsværdien inklusive en præmie på højst 10 procentpoint, blev fastsat til 37 % af den nominelle værdi af hybridinstrumenterne og til 50 % af den nominelle værdi af de supplerende kapitalinstrumenter. De respektive deltagelsesfrekvenser var 52,8 % og 18,2 %. I maj 2013 iværksatte banken yderligere passivstyringstiltag med henblik på tilbagekøb af udestående værdipapirer til en værdi af 321 mio. EUR. Deltagelsesfrekvensen lå på 20 %. Disse successive tilbagekøb resulterede i en samlet kapitalforhøjelse på ca. 120 mio. EUR (75).
2.5. DE GRÆSKE MYNDIGHEDERS TILSAGN
(135)
Den 25. juni 2014 gav Grækenland tilsagn om, at banken og dens tilknyttede selskaber vil gennemføre omstruktureringsplanen forelagt samme dato, og forpligtede sig yderligere med hensyn til gennemførelsen af omstruktureringsplanen (»tilsagnene«). Tilsagnene, der findes i bilaget, gengives kort i dette afsnit.
(136)
For det første har Grækenland givet tilsagn om, at banken vil omstrukturere sine forretningsaktiviteter i Grækenland ved at fastsætte et maksimalt antal filialer og ansatte pr. 31. december 2017 samt de maksimale samlede omkostninger for de græske aktiviteter i 2017 (76).
(137)
Grækenland har også givet tilsagn om, at banken vil nedbringe sine indlånsomkostninger i Grækenland. Banken vil overholde et bestemt maksimum for forholdet mellem dens nettoudlån og indlån pr. 31. december 2017 (77). […]
(138)
Vedrørende bankens udenlandske datterselskaber har Grækenland givet tilsagn om, at banken vil nedgeare sine udenlandske aktiver inden den 30. juni 2018 (78). Likviditets- og kapitalstøtten til disse datterselskaber er desuden strengt begrænset med hensyn til det nominelle beløb og kan kun ydes under særlige omstændigheder.
(139)
Grækenland har givet tilsagn om, at banken vil afhænde en række værdipapirer. Desuden vil banken undlade at købe ikkeinvesteringsværdige værdipapirer, med begrænsede undtagelser (79).
(140)
Grækenland gav en række tilsagn om selskabsledelsen af banken. Grækenland lovede at begrænse lønniveauet for bankens ansatte og ledelse (80).
(141)
Grækenland har også lovet, at banken vil anvende en forsigtig kreditpolitik for at sikre, at beslutninger om udlån og omlægning af lån sigter mod at maksimere bankens levedygtighed og rentabilitet. Banken vil overholde høje standarder for overvågning af kreditrisikoen samt omlægning af lån (81).
(142)
En række tilsagn handler om bankens transaktioner med tilknyttede låntagere. Disse tilsagn skal sikre, at banken ikke afviger fra fornuftig bankpraksis, f.eks. ved udlån eller omlægning af lån til sine ansatte, direktører og aktionærer samt til offentlige enheder, politiske partier og medievirksomheder (82).
(143)
Endelig har Grækenland givet tilsagn om, at banken vil overholde en række adfærdsmæssige restriktioner såsom forbud mod udbetaling af kuponrente og udbytte, forbud mod opkøb og forbud mod annoncering af statsstøtte (83).
(144)
Disse tilsagn vil blive overvåget indtil den 31. december 2018 af en tilsynsførende administrator.
(145)
I planen fremsendt den 25. juni 2014 angav Grækenland udtrykkeligt, at den ville anmode om Kommissionens godkendelse inden tilbagekøb af warrants udstedt af banken eller en statslig enhed, herunder stabilitetsfonden (84).
3. BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE VEDRØRENDE DEN FØRSTE MIDLERTIDIGE REKAPITALISERING
(146)
Den 27. juli 2012 indledte Kommissionen den formelle undersøgelsesprocedure for at kontrollere, om betingelserne i bankmeddelelsen fra 2008 (85) blev opfyldt med hensyn til hensigtsmæssigheden, nødvendigheden og proportionaliteten af stabilitetsfondens første midlertidige rekapitalisering af banken (foranstaltning B1).
(147)
Med hensyn til spørgsmålet om hvorvidt foranstaltningen er hensigtsmæssig, udtrykte Kommissionen på baggrund af, at støtten blev givet efter en forudgående rekapitalisering og likviditetsstøtte, og i betragtning af den lange redningsperiode, tvivl om, hvorvidt banken havde gjort alt, hvad den kunne, for at undgå behov for støtte i fremtiden (86). Desuden stod det ikke klart for Kommissionen, hvem der skulle kontrollere banken fremover, når den første midlertidige rekapitalisering blev afløst af en permanent rekapitalisering (87), idet banken enten kunne komme til at høre under staten eller blive overtaget af de private minoritetsaktionærer med høj gearing. Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt den første midlertidige rekapitalisering er hensigtsmæssig, anførte Kommissionen, at det i begge tilfælde skulle sikres, at kvaliteten af bankens ledelse og navnlig dens udlånsproces ikke blev forringet.
(148)
Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt den første midlertidige rekapitalisering er nødvendig, udtrykte Kommissionen i betragtning 70 i Piraeus-indledningsafgørelsen tvivl om, hvorvidt banken havde gjort alt, hvad den kunne, for at undgå behov for støtte i fremtiden. Eftersom den midlertidige rekapitaliserings varighed var usikker, kunne Kommissionen heller ikke konkludere, om den var tilstrækkelig og i overensstemmelse med forrentnings- og byrdefordelingsprincipperne i henhold til statsstøttereglerne. Da vilkårene for omlægning af den første midlertidige rekapitalisering til en permanent rekapitalisering desuden ikke var kendt på det tidspunkt, da Piraeus-indledningsafgørelsen blev truffet, kunne Kommissionen ikke vurdere dem.
(149)
Med hensyn til foranstaltningens proportionalitet udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt beskyttelsesforanstaltningerne (forbuddene mod at annoncere, at udbetale kuponrente og udbytte og mod call-optioner og tilbagekøb som anført i betragtning 76 i Piraeus-indledningsafgørelsen) var tilstrækkelige i forbindelse med den første midlertidige rekapitalisering. Desuden anførte Kommissionen i betragtning 77 i Piraeus-indledningsafgørelsen, at der kunne forekomme konkurrenceforvridning som følge af manglen på regler, som kan forhindre stabilitetsfonden i at foretage en samordning mellem alle de fire største banker (nemlig banken, Eurobank, NBG og Alpha Bank), og manglen på tilstrækkelige beskyttelsesforanstaltninger, som kan forhindre dem i at udveksle kommercielt følsomme oplysninger. Kommissionen foreslog derfor at udpege en tilsynsførende administrator, som skulle være fysisk til stede i banken.
4. BEMÆRKNINGER FRA BERØRTE PARTER TIL DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE VEDRØRENDE DEN FØRSTE MIDLERTIDIGE REKAPITALISERING
4.1. BEMÆRKNINGER FRA BANKEN
(150)
Den 30. august 2012 modtog Kommissionen bemærkninger fra banken til Piraeus-indledningsafgørelsen.
(151)
Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt støtten er hensigtsmæssig, bemærkede banken, at gældskrisen i Grækenland og euroområdet har været uden fortilfælde. Kapitalforhøjelsen i maj 2009 svarende til 1,0 % af bankens risikovægtede aktiver var et direkte svar på den ekstraordinære turbulens på de globale finansmarkeder. Ved udgangen af 2011 svarede Grækenlands yderligere kapitaltilførsel på 380 mio. EUR til dækning af det forventede kapitalunderskud som følge af den stadig dybere recession til 1,1 % af bankens risikovægtede aktiver på daværende tidspunkt. Stabilitetsfondens kapitalisering af banken på 4,7 mia. EUR var den første del af rekapitaliseringen til dækning af kapitalunderskuddet som følge af PSI, Blockrocks (88) vurdering af udlånsporteføljerne og den stadig dybere recession.
(152)
Banken mente ligeledes, at Grækenlands og stabilitetsfondens udpegning af henholdsvis en og to medlemmer til bankens bestyrelse som deres repræsentanter og af et medlem af stabilitetsfonden som medlem af bankens bestyrelses risikoudvalg sammen med andre sikrede, at den ikke kunne tage for store risici.
(153)
Med hensyn til foranstaltningernes nødvendighed bemærkede banken, at de græske myndigheder og EU, IMF og ECB havde besluttet, at rekapitaliseringen skulle have form af en midlertidig finansiering, og at den midlertidige rekapitalisering på 4,7 mia. EUR næsten opvejede PSI-effekten. Med hensyn til omlægningen af den midlertidige rekapitalisering til permanent kapital efter den lange periode uden en regering i Grækenland i andet kvartal 2012 vil der uundgåeligt ske en udvanding af de eksisterende aktionærer og blive indgået en aftale om en tilstrækkelig forrentning (afhængigt af vilkårene og de anvendte instrumenter).
(154)
Med hensyn til foranstaltningens proportionalitet bemærkede banken, at den siden 2009 havde tilpasset sin udlånspraksis gennem en stramning af kreditkriterierne, fremskyndelse af tilbagebetalingerne og reduktion af kreditgrænserne. Fra første kvartal 2009 var alle anmodninger om udbetalinger over et bestemt beløb blev gennemset og godkendt af vicedirektøren og direktøren for Group Credit. Banken vil ikke ændre sin nuværende forretningspraksis som fastlagt i forretningsplanen forelagt den græske centralbank og ikke underminere den nuværende udlånspraksis. Disse standarder var nogle af de strengeste i sektoren, hvilket de meget fine resultater, som banken havde opnået i Blackrock Solutions' diagnostiske undersøgelse, også vidner om. Grækenlands og stabilitetsfondens repræsentation i bankens bestyrelse vil sikre, at disse hensigter opfyldes.
(155)
Med hensyn til Kommissionens forslag om udpegning af en tilsynsførende administrator mente banken, at en række tredjeparter såsom den græske centralbank, eksterne revisorer, Grækenlands repræsentant og stabilitetsfondens repræsentanter allerede foretog en tæt overvågning.
4.2. BEMÆRKNINGER FRA EN ANDEN GRÆSK BANK
(156)
Den 3. januar 2013 modtog Kommissionen bemærkninger fra en græsk bank til Piraeus-indledningsafgørelsen. Denne græske bank bemærkede, at stabilitetsfondens rekapitalisering af græske banker i princippet var et velkomment skridt i retning af et sundere og mere rentabelt banksystem, og den gjorde ikke indsigelse mod rekapitaliseringen af banken.
(157)
Selv om den bakkede fuldstændig op om princippet om stabilitetsfondens rekapitalisering af græske banker, anførte denne græske bank dog, at den forventede, at stabilitetsfondens rekapitalisering - for at minimere konkurrencefordrejninger og undgå forskelsbehandling - blev gjort tilgængelig på lignende vilkår for alle banker, der udøvede virksomhed i Grækenland.
5. BEMÆRKNINGER FRA GRÆKENLAND TIL DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE VEDRØRENDE DEN FØRSTE MIDLERTIDIGE REKAPITALISERING
(158)
Den 5. september 2012 fremsendte Grækenland sine bemærkninger, som var udarbejdet af den græske centralbank og stabilitetsfonden.
5.1. BEMÆRKNINGER FRA DEN GRÆSKE CENTRALBANK
(159)
Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt den første midlertidige rekapitalisering er hensigtsmæssig, bemærkede den græske centralbank, at beløbet på 18 mia. EUR, hvormed stabilitetsfonden rekapitaliserede de fire største græske banker i maj 2012, var mindre end det beløb, som var nødvendigt, for at disse banker gradvis kunne nå op på og fastholde en egentlig kernekapitalprocent fastsat til 10 % inden juni 2012 og en egentlig kernekapitalprocent fastsat til 7 % i et treårigt negativt stressscenarie. Den bemærkede også, at den første midlertidige rekapitalisering var midlertidig, idet rekapitaliseringsprocessen ville blive gennemført gennem forhøjelser af disse fire bankers aktiekapital.
(160)
Den græske centralbank bemærkede videre, at rekapitaliseringen af de største græske banker var led i den langsigtede omstrukturering af den græske banksektor. Den bemærkede, at når en bank forbliver på private hænder, vil ledelsen formentlig ikke blive udskiftet, mens hvis en bank bliver statsejet (dvs. ejet af stabilitetsfonden), kan stabilitetsfonden udnævne en ny ledelse, som under alle omstændigheder vil blive vurderet af den græske centralbank. Den græske centralbank bemærkede, at den løbende vurderer reglerne for selskabsledelse, tilstrækkeligheden af den enkelte banks ledelse og risikoprofilen for at sikre, at der ikke tages for store risici. Den påpegede også, at stabilitetsfonden allerede havde udpeget repræsentanter til bestyrelsen i de rekapitaliserede banker.
(161)
Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt den første midlertidige rekapitalisering er nødvendig, bemærkede den græske centralbank, at bankens rekapitalisering var begrænset for at sikre, at de daværende minimumskapitalkrav (8 %) blev opfyldt. Den anførte også, at den lange periode før rekapitaliseringerne skyldtes den kraftige forværring af markedsbetingelserne i Grækenland og virkningen af PSI-programmet, hele projektets kompleksitet og behovet for at maksimere private investorers deltagelse i aktiekapitalforhøjelserne.
(162)
Med hensyn til den første midlertidige rekapitaliserings proportionalitet påpegede den græske centralbank, at den fulde gennemførelse af omstruktureringsplanen, der skulle fremlægges for Kommissionen, var garanteret, da suspensionen af stabilitetsfondens stemmerettigheder ville blive ophævet, f.eks. hvis omstruktureringsplanen i væsentlig grad ikke blev overholdt. Den græske centralbank bemærkede også, at bankens vanskeligheder hverken skyldtes, at bankens ledelse havde undervurderet risiciene, eller kommercielt aggressive handlinger.
5.2. STABILITETSFONDENS BEMÆRKNINGER
(163)
Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt den første midlertidige rekapitalisering er hensigtsmæssig i henseende til problemet med potentiel statslig indgriben, hvis staten yder store beløb i statsstøtte gennem stabilitetsfonden, og stabilitetsfonden er fuldt stemmeberettiget, anførte stabilitetsfonden, at de banker, der fik støtte fra stabilitetsfonden, ikke betragtes som offentlige enheder eller enheder underlagt statslig kontrol, og at de ikke vil blive kontrolleret af staten, når de er blevet permanent rekapitaliseret af stabilitetsfonden. Stabilitetsfonden påpegede, at den var en fuldstændig uafhængig privatretlig juridisk enhed med selvstændig beslutningskompetence, og at den ikke var underlagt statslig kontrol i henhold til artikel 16C, stk. 2, i loven om stabilitetsfonden, ifølge hvilken de kreditinstitutter, som stabilitetsfonden har ydet kapitalstøtte, ikke er en del af den offentlige sektor i bred forstand. Stabilitetsfonden henviste også til sin ledelsesstruktur.
(164)
Vedrørende stabilitetsfondens intervention i bankens ledelse bemærkede stabilitetsfonden, at den ville respektere bankens selvstyre og ikke blande sig i den daglige ledelse, idet dens rolle var begrænset til det i loven om stabilitetsfonden angivne. Den anførte, at der ikke ville forekomme indgriben eller samordning fra statens side, og at bankens beslutninger vedrørende udlånsprocessen (bl.a. om sikkerhedsstillelse, prissætning og låntagernes solvens) ville blive truffet på grundlag af kommercielle kriterier.
(165)
Stabilitetsfonden påpegede, at der i loven om stabilitetsfonden og i tegningsaftalen var fastsat passende sikkerhedsforanstaltninger til at hindre eksisterende private aktionærer i at tage for store risici. Den påpegede elementer såsom i) udnævnelsen af repræsentanter for stabilitetsfonden som uafhængige menige medlemmer af bankens bestyrelse og deres tilstedeværelse i udvalg, ii) stabilitetsfondens due diligence-undersøgelse af banken og iii) det forhold, at dens stemmerettigheder efter den endelige rekapitalisering kun ville være begrænsede, så længe banken overholdt vilkårene i omstruktureringsplanen.
(166)
Stabilitetsfonden anførte, at der er truffet hensigtsmæssige foranstaltninger til at sikre, at de banker, som stabilitetsfonden deltager i, ikke udveksler kommercielt følsomme oplysninger. Der var f.eks. tale om udnævnelse af forskellige repræsentanter for stabilitetsfonden til at sidde i disse banker, mandater til disse repræsentanter, som specifikt beskyttede mod informationsudveksling mellem repræsentanter, og klare interne instrukser til disse repræsentanter om ikke at videresende kommercielt følsomme oplysninger om bankerne. Desuden anførte stabilitetsfonden, at den ikke udøvede sine rettigheder i forbindelse med bankerne på en måde, som kunne forhindre, begrænse, forvride eller i betydelig grad formindske eller hæmme en effektiv konkurrence. Endelig påpegede stabilitetsfonden, at medlemmerne af dens bestyrelse og dens ansatte var underlagt strenge regler om fortrolighed og betroede opgaver og bundet af bestemmelserne om tavshedspligt med hensyn til fondens anliggender.
6. VURDERING AF STØTTEN I FORBINDELSE MED OVERTAGELSE AF ATE OG DE TRE CYPRIOTISKE BANKERS GRÆSKE AKTIVITETER
6.1. VURDERING AF STØTTEN I FORBINDELSE MED ATE
(167)
Kommissionen konkluderede i ATE-omstruktureringsafgørelsen, at foranstaltningerne omhandlet i betragtning 58 og 108 i denne afgørelse udgør statsstøtte, og at de er forenelige med det indre marked.
(168)
Kommissionen konkluderede i ATE-afviklingsafgørelsen, at foranstaltningerne omhandlet i betragtning 109 og 110 i denne afgørelse udgør statsstøtte til de overførte ATE-aktiviteter. Kommissionen konkluderede endvidere, at støtten til ATE kun er forenelig med det indre marked, hvis integrationen af de overførte ATE-aktiviteter gennemføres som planlagt, og hvis bankens omstruktureringsplan, der omfatter de overførte ATE-aktiviteter, gør det muligt at genoprette bankens langsigtede rentabilitet. Der redegøres for genoprettelsen af den langsigtede rentabilitet i afsnit 7.6.2.
(169)
Kommissionen behøver således ikke at revurdere ovennævnte foranstaltninger og bekræfter, at de er forenelige med det indre marked.
6.2. VURDERING AF STØTTEN I FORBINDELSE MED DE TRE CYPRIOTISKE BANKERS GRÆSKE AKTIVITETER (FORANSTALTNING C)
6.2.1. Forekomst af statsstøtte og støttebeløb
(170)
Kommissionen skal fastslå forekomsten af statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1, i forbindelse med foranstaltning C. I henhold til denne artikel er statsstøtte støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.
(171)
Der blev givet tilsagn om stabilitetsfondens rekapitalisering af banken på 524 mio. EUR i marts 2013 under udbudsproceduren vedrørende overtagelse af de overførte cypriotiske aktiviteter. Foranstaltningen blev derfor tildelt i marts 2013. Rekapitaliseringen fandt sted i forbindelse med rekapitaliseringen i foråret 2013 (89).
(172)
Rekapitaliseringen af banken blev gennemført af stabilitetsfonden, som er en enhed, der er stiftet og finansieres af Grækenland med henblik på støtte til banker, og støtten blev således ydet ved hjælp af statsmidler.
(173)
Med hensyn til modtageren af statsstøtte var formålet med rekapitaliseringen som angivet i betragtning 72 at dække kapitalbehovet i forbindelse med overtagelsen af de overførte cypriotiske aktiviteter. Rekapitaliseringen ville desuden være tilgængelig for enhver græsk bank, der overtog de overførte cypriotiske aktiviteter. I bankens bud indgivet til stabilitetsfonden til godkendelse var der taget højde for stabilitetsfondens rekapitalisering. På daværende tidspunkt var de græske bankers kapitalstilling svag, og ingen af bankerne ville have overtaget de overførte cypriotiske aktiviteter ud tilsagn om en rekapitalisering. Selv om banken er den formelle modtager af kapitaltilførslen fra stabilitetsfonden, mener Kommissionen således, at modtageren af statsstøtte er de overførte cypriotiske aktiviteter, da foranstaltningen gør det muligt at sælge dem til en græsk bank. Hvis banken ikke var blevet rekapitaliseret, var de ikke blevet overtaget af en græsk bank. Aktiviteterne ville fortsat indgå i koncerner med meget store vanskeligheder (både Cyprus Popular Bank og Bank of Cyprus var under afvikling på grund af deres store kapitalbehov), og de ville derfor sandsynligvis krakke eller i hvert fald blive ramt af en stor indlånsflugt. For så vidt angår forekomsten af en fordel, bemærker Kommissionen ligeledes, at stabilitetsfondens rekapitalisering af banken ikke opfylder det markedsøkonomiske investorprincip. På daværende tidspunkt, hvor usikkerheden var stor, ville en privat investor, der handler under normale markedsvilkår, ikke have givet tilsagn om at indskyde et stort kapitalbeløb i banken i fremtiden uden at kende vilkårene for det fremtidige indskud (dvs. emissionskursen) på forhånd.
(174)
Foranstaltningen er desuden umiddelbart selektiv, da den udelukkende finder anvendelse på de overførte cypriotiske aktiviteter (der hver især er et selskab) og ikke på andre selskaber.
(175)
Endelig konkurrerer de overførte cypriotiske aktiviteter, dvs. de tre cypriotiske bankers græske filialer, med andre banker, herunder datterselskaber af udenlandske banker, som udøver virksomhed i Grækenland eller er potentielt interesserede i at komme ind på det græske marked. Redningen af disse aktiviteter fordrejer således konkurrencen og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.
(176)
Kommissionen konkluderer derfor, at stabilitetsfondens rekapitalisering af banken på 524 mio. EUR udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1.
Støttemodtageren
(177)
Som allerede angivet i betragtning 173 anser Kommissionen de overførte cypriotiske aktiviteter for at være modtageren af stabilitetsfondens udbetaling af EFSF-obligationerne.
(178)
Som angivet i betragtning 71 og 173 var det endvidere nødvendigt, at en anden bank overtog de overførte cypriotiske aktiviteter, dvs. de græske filialer af de tre cypriotiske banker, af hensyn til den finansielle stabilitet, og primært fordi de tre cypriotiske banker stod i en meget vanskelig situation. Salget af de overførte cypriotiske aktiviteter og spørgsmålet om, hvorvidt dette salg udgør statsstøtte til køberen, dvs. banken, skal vurderes på grundlag af afsnittet i omstruktureringsmeddelelsen om genoprettelse af rentabiliteten gennem salg af en bank (90).
(179)
I forbindelse med salget besluttede den græske centralbank sig til kun at kontakte de største nationale banker i Grækenland, og der blev kun afgivet ikkebindende bud af banken og to andre banker. Banken afgav som den eneste et gyldigt bindende bud. Selv om der kun blev rettet henvendelse til et begrænset antal købere, var udbudsproceduren stadig åben, da det ikke var rimeligt at forvente et formelt bud fra andre investorer. På daværende tidspunkt havde udenlandske banker i Grækenland rent faktisk afhændet eller var i gang med at afhænde deres græske aktiviteter (f.eks. Geniki, MBG og Emporiki Bank) på grund af den finansielle ustabilitet i det græske banksystem, der led store tab på lån på grund af den dybe og langvarige recession. De var med andre ord på vej ud af det græske marked og søgte ikke nye investeringsmuligheder i Grækenland. Det er desuden rimeligt at antage, at det kun var en investor, der hurtigt kunne stabilisere de overførte aktiviteter og gøre dem rentable - dvs. en stor bankkoncern - som ville være interesseret i disse aktiviteter. Endelig var det på grund af den meget korte frist for afslutning af salget - som følge af den finansielle krise, som de sælgende banker var ramt af - meget usandsynligt, at udenlandske banker eller andre typer investorer ville deltage i salgsproceduren, idet disse investorer normalt vil foretage en due diligence-undersøgelse af de udbudte aktiviteter inden afgivelse af et formelt bud.
(180)
Kommissionen konkluderer derfor, at salgsprisen for de overførte cypriotiske aktiviteter var markedsprisen, og at det kan udelukkes, at der skulle være tale om statsstøtte til køberen, dvs. banken.
6.2.2. Retsgrundlag for vurderingen af støttens forenelighed
(181)
Traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), giver Kommissionen beføjelse til at afgøre, at støtten er forenelig med det indre marked, hvis den har til formål at »afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi«.
(182)
Kommissionen har anerkendt, at den globale finansielle krise kan skabe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi, og at foranstaltningerne til støtte for bankerne kan afhjælpe en sådan forstyrrelse. Dette er blevet bekræftet i bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen og omstruktureringsmeddelelsen. Kommissionen mener fortsat, at betingelserne for godkendelse af statsstøtten efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), er opfyldt, fordi kapitalmarkederne på ny er kommet under pres. Kommissionen bekræftede denne holdning ved at vedtage forlængelsesmeddelelsen fra 2011 (91) og bankmeddelelsen fra 2013 (92).
(183)
Med hensyn til den græske økonomi har Kommissionen i sine afgørelser om godkendelse og forlængelse af den græske bankstøtteordning samt sin godkendelse af statsstøtteforanstaltninger ydet af Grækenland til forskellige banker (93) anerkendt, at der foreligger en risiko for en alvorlig forstyrrelse i den græske økonomi, og at statens støtte til bankerne er egnet til at afhjælpe denne forstyrrelse. Retsgrundlaget for vurderingen af støtteforanstaltningerne er således traktatens artikel 107, stk. 3, litra b).
(184)
Under finanskrisen har Kommissionen udarbejdet forenelighedskriterier for forskellige typer støtteforanstaltninger. Principperne for vurdering af støtteforanstaltninger blev fastlagt i bankmeddelelsen fra 2008.
(185)
I overensstemmelse med punkt 15 i bankmeddelelsen fra 2008 skal en statsstøtte for at være forenelig i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), opfylde de generelle forenelighedskriterier:
a)
Hensigtsmæssighed: Støtten skal være klart målrettet for effektivt at kunne afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i økonomien. Det ville ikke være tilfældet, hvis foranstaltningen ikke var egnet til at afhjælpe forstyrrelsen.
b)
Nødvendighed: Støtten skal både med hensyn til beløb og form være nødvendig for at nå det fastsatte mål. Den må derfor ikke overstige det minimum, der er nødvendigt for at nå målet, og skal ydes i den form, der er bedst egnet til at afhjælpe forstyrrelsen.
c)
Proportionalitet: De positive virkninger af foranstaltningen skal fuldt ud afvejes mod konkurrencefordrejningerne, for at fordrejningerne kan begrænses til det minimum, der er nødvendigt for at nå målene med foranstaltningen.
(186)
Under finanskrisen har Kommissionen udarbejdet forenelighedskriterier for forskellige typer støtteforanstaltninger. Principperne for vurdering af støtteforanstaltninger blev fastlagt i bankmeddelelsen fra 2008.
(187)
Rekapitaliseringsmeddelelsen indeholder yderligere retningslinjer for det påkrævede forrentningsniveau for de statslige kapitalindskud.
(188)
Endelig har Kommissionen i sin omstruktureringsmeddelelse redegjort for, hvordan den vil vurdere omstruktureringsplaner. I sin vurdering af omstruktureringsplanen for banken i henhold til omstruktureringsmeddelelsen vil Kommissionen tage hensyn til alle foranstaltningerne i tabel 11.
6.2.3. Støtteforanstaltning C's forenelighed med bankmeddelelsen fra 2008 og rekapitaliseringsmeddelelsen
6.2.3.1. Hensigtsmæssighed
(189)
Med hensyn til foranstaltningens hensigtsmæssighed, dvs. stabilitetsfondens tilsagn om rekapitalisering af banken på 524 mio. EUR, mener Kommissionen, at foranstaltningen er hensigtsmæssig, fordi den gjorde det muligt at sælge de tre cypriotiske bankers græske aktiviteter til banken.
(190)
Uden foranstaltningen ville ingen af de græske banker, herunder banken, have været villige til at overtage de overførte cypriotiske aktiviteter på et tidspunkt, hvor ingen bank uden for Grækenland var interesseret i at komme ind på markedet. Hvis de overførte cypriotiske aktiviteter ikke var blevet overtaget, ville disse aktiviteter, og navnlig de græske filialers indlån, have været i fare. Foranstaltningen sikrede derfor, at den finansielle stabilitet i Grækenland opretholdes. På den baggrund finder Kommissionen, at foranstaltningen er egnet som redningsstøtte.
6.2.3.2. Nødvendighed
(191)
Ifølge bankmeddelelsen fra 2008 skal støtteforanstaltningen både med hensyn til beløb og form være nødvendig for at nå målet for foranstaltningen. Det betyder, at en kapitaltilførsel f.eks. skal være begrænset til det nødvendige minimum for at nå dette mål.
(192)
På et tidspunkt, hvor det var meget vanskeligt for græske banker at finde kapital, dækkede foranstaltningen kapitalbehovet i forbindelse med betalingen af købsprisen for de overførte cypriotiske aktiviteter, således at overtagelsen kunne gennemføres.
(193)
Kommissionen bemærker på den positive side, at støtten blev ydet i form af en kapitaltilførsel som led i rekapitaliseringen i foråret 2013, da stabilitetsfonden ikke ydede støtte til banken, men modtog ordinære aktier af samme værdi.
(194)
Foranstaltningen er således nødvendig for at nå målet om at begrænse forstyrrelsen i det græske banksystem og økonomien som helhed.
6.2.3.3. Proportionalitet
(195)
De støttede aktiviteter blev solgt efter de græske myndigheders iværksættelse af en udbudsprocedure. De overførte aktiviteter blev desuden hurtigt integreret i banken. I henhold til støttekriterierne skulle de støttede aktiviteter ophøre med at eksistere som selvstændige konkurrenter på markedet.
(196)
Støttebeløbet var desuden forholdsvis lille, da det svarer til ca. 3 % af de overførte cypriotiske aktiviteters samlede nettoudlån (eller ca. 3 % af deres risikovægtede aktiver) (94).
(197)
Kommissionen mener derfor, at foranstaltningen var udformet med henblik på at minimere uforholdsmæssige konkurrencefordrejninger.
6.2.3.4. Konklusion om foreneligheden med bankmeddelelsen fra 2008 og rekapitaliseringsmeddelelsen
(198)
På grundlag af analysen i betragtning 189-197 konkluderes det, at stabilitetsfondens rekapitalisering af banken på 524 mio. EUR var hensigtsmæssig, nødvendig for at nå målet om at begrænse forstyrrelsen i det græske banksystem og økonomien som helhed, udformet med henblik på at minimere uforholdsmæssige konkurrencefordrejninger og forenelig med bankmeddelelsen fra 2008 og rekapitaliseringsmeddelelsen.
6.2.4. Støtteforanstaltningens forenelighed med omstruktureringsmeddelelsen
(199)
Som anført i betragtning 178 henhører salget af de overførte cypriotiske aktiviteter under afsnittet i omstruktureringsmeddelelsen om genoprettelse af rentabiliteten gennem salg af en bank. I overensstemmelse med punkt 17 i omstruktureringsmeddelelsen skal kravene til rentabilitet, egetbidrag og begrænsning af konkurrencefordrejningerne overholdes i tilfælde af et salg af en nødlidende bank til et andet pengeinstitut.
6.2.4.1. Langsigtet rentabilitet af de overførte cypriotiske aktiviteter gennem et salg
(200)
Det præciseres i punkt 17 i omstruktureringsmeddelelsen, at salget af en nødlidende bank til et andet pengeinstitut kan bidrage til at genoprette dens langsigtede rentabilitet, hvis køberen er rentabel og i stand til at overtage den nødlidende bank, og det kan hjælpe med til at genoprette tilliden på markedet.
(201)
Det er lykkedes banken at integrere de overførte cypriotiske aktiviteter. Som anført i afsnit 7.6 kan banken på grundlag af sin omstruktureringsplan anses for at være en rentabel enhed. Det forhold, at de overførte cypriotiske aktiviteter er blevet overdraget til banken, gør det derfor muligt at genoprette deres langsigtede rentabilitet.
6.2.4.2. Egetbidrag og byrdefordeling
(202)
Med hensyn til aktionærerne i de tre cypriotiske bankers bidrag til omstruktureringsomkostningerne observerer Kommissionen, at de tre cypriotiske banker ikke solgte de overførte cypriotiske aktiviteter til bogført værdi, idet værdien blev justeret i overensstemmelse med PIMCO-rapporten. Selv efter justeringen overførte de tre cypriotiske banker flere aktiver end passiver til banken. Byrdefordelingen mellem aktionærerne var derfor tilstrækkelig, da værditabet på de overførte cypriotiske aktiviteter blev båret af sælgerne.
6.2.4.3. Foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger
(203)
Med hensyn til foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger bestemmes følgende i punkt 30 i omstruktureringsmeddelelsen: »Udgangspunktet for Kommissionens vurdering af behovet for sådanne foranstaltninger vil være størrelsen, rækkevidden og omfanget af de aktiviteter, som den pågældende bank vil have efter gennemførelsen af en troværdig omstruktureringsplan […]. Disse foranstaltningers art og form vil afhænge af to kriterier: for det første støttebeløbets størrelse og de vilkår og omstændigheder, hvorunder støtten er ydet, og for det andet forholdene på det marked eller de markeder, hvor den modtagende bank vil operere.«
(204)
Som anført i betragtning 196 svarer støttebeløbet til ca. 3 % af de overførte cypriotiske aktiviteters risikovægtede aktiver. Kommissionen mener derfor, at støttebeløbet er forholdsvis lille, da det pågældende beløb gjorde det muligt at sælge de overførte cypriotiske aktiviteter og sikrede opretholdelsen af den finansielle stabilitet i Grækenland som angivet i betragtning 190.
(205)
Efter salget af de cypriotiske aktiviteter ophørte de græske filialer med at eksistere som selvstændige konkurrenter, da de blev fuldt integreret i banken.
(206)
Kommissionen konkluderer, at der ikke sker uforholdsmæssige konkurrencefordrejninger, da støttebeløbet til de cypriotiske aktiviteter er forholdsvis lille, og da filialerne ophører med at eksistere som selvstændige konkurrenter.
6.2.4.4. Konklusion vedrørende foreneligheden med omstruktureringsmeddelelsen
(207)
På grundlag af analysen i betragtning 199-206 konkluderes det, at salget af de overførte cypriotiske aktiviteter og deres integration i banken sikrer deres langsigtede rentabilitet, at støtten er begrænset til det nødvendige minimum, og at der ikke sker uforholdsmæssige konkurrencefordrejninger, jf. omstruktureringsmeddelelsen.
(208)
Stabilitetsfondens rekapitalisering af banken på 524 mio. EUR skal derfor erklæres forenelig med det indre marked.
7. VURDERING AF STØTTEN TIL BANKEN
7.1. FOREKOMST AF STATSSTØTTE OG STØTTEBELØB
(209)
Kommissionen skal afgøre, om der forekommer statsstøtte til banken efter traktatens artikel 107, stk. 1.
7.1.1. Forekomst af statsstøtte i de foranstaltninger, der blev ydet i henhold til den græske bankstøtteordning
7.1.1.1. Statslig likviditetsstøtte ydet i henhold til garantiforanstaltningen og foranstaltningen med statsobligationslån (foranstaltning L1)
(210)
Kommissionen har allerede fastslået i de afgørelser, hvorved den godkendte og forlængede den græske bankstøtteordning (95), at likviditetsstøtten ydet i henhold til ordningen udgør statsstøtte. I 2011 udstedte banken statsgaranterede obligationer for i alt 9,9 mia. EUR. Grækenland ydede ligeledes banken statsobligationslån for 1 289 mio. EUR. Ved udgangen af marts 2014 beløb de udestående statsgaranterede obligationer og statsobligationer sig til henholdsvis 9,9 mia. EUR og 1 024 mio. EUR (96). Fremtidig likviditetsstøtte ydet i henhold til den græske bankstøtteordning vil også udgøre statsstøtte.
7.1.1.2. Statslig rekapitalisering ydet i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen (foranstaltning A)
(211)
Kommissionen har allerede i sin afgørelse af 19. november 2008 om den græske bankstøtteordning fastslået, at rekapitaliseringer ydet i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen udgør statsstøtte. Banken har modtaget 750 mio. EUR i form af præferenceaktier, som repræsenterer 2,1 % af bankens risikovægtede aktiver (97).
7.1.2. Forekomst af statsstøtte i den statsgaranterede ELA (foranstaltning L2)
(212)
Kommissionen præciserede i punkt 51 i bankmeddelelsen fra 2008, at centralbankers tilrådighedsstillelse af midler til pengeinstitutter ikke udgør statsstøtte, hvis fire kumulative betingelser er opfyldt med hensyn til pengeinstituttets solvens, sikkerhedsstillelsen for faciliteten, den rentesats, pengeinstituttet skal betale, samt fraværet af en modgaranti fra staten. Eftersom den statsgaranterede ELA til banken ikke opfylder disse fire kumulative betingelser, især fordi den er statsgaranteret og ydet i kombination med andre støtteforanstaltninger, kan det ikke konkluderes, at den statsgaranterede ELA ikke udgør statsstøtte.
(213)
Den statsgaranterede ELA opfylder kravene i traktatens artikel 107, stk. 1. For det første vil staten skulle bære ethvert tab, fordi foranstaltningen omfatter en statsgaranti til fordel for den græske centralbank. Foranstaltningen omfatter derfor statsmidler. ELA sætter bankerne i stand til at skaffe finansiering på et tidspunkt, hvor de ikke har adgang til engrosfinansieringsmarkedet og Eurosystemets regelmæssige markedsoperationer. Den statsgaranterede ELA giver derfor banken en fordel. Eftersom den statsgaranterede ELA er begrænset til banksektoren, er foranstaltningen selektiv. Eftersom den statsgaranterede ELA giver banken mulighed for fortsat at operere på markedet og ikke misligholde sine forpligtelser og dermed blive nødt til at trække sig ud af markedet, fordrejer den konkurrencen. Eftersom banken er aktiv i andre medlemsstater, og pengeinstitutter fra andre medlemsstater opererer i eller er potentielt interesseret i at operere i Grækenland, påvirker denne fordel for banken samhandelen mellem medlemsstaterne.
(214)
På baggrund af ovenstående mener Kommissionen, at den statsgaranterede ELA (foranstaltning L2) udgør statsstøtte. Det statsgaranterede ELA-beløb er blevet ændret over tid. Pr. 31. december 2012 beløb denne støtte sig til ca. 31,4 mia. EUR. Efter et markant fald i 2013 beløb støtten sig kun til 750 mio. EUR ved udgangen af året.
7.1.3. Forekomst af statsstøtte i de foranstaltninger, der blev ydet gennem stabilitetsfonden
7.1.3.1. Første midlertidige rekapitalisering (foranstaltning B1)
(215)
I afsnit 5.1 i Piraeus-indledningsafgørelsen har Kommissionen allerede konkluderet, at den første midlertidige rekapitalisering udgør statsstøtte. Den modtagne kapital beløb sig til 4,7 mia. EUR.
7.1.3.2. Den anden midlertidige rekapitalisering (foranstaltning B2)
(216)
Foranstaltning B2 blev gennemført med stabilitetsfondens midler, der som anført i betragtning 65 i Piraeus-indledningsafgørelsen involverer statsmidler.
(217)
For så vidt angår forekomsten af en fordel, øgede foranstaltning B2 bankens kapitalprocent til et niveau, der gav den mulighed for fortsat at operere på markedet og få adgang til finansiering fra Eurosystemet. Desuden bestod forrentningen af foranstaltning B2 af den påløbne rente på EFSF-obligationerne plus et gebyr på 1 %. Fordi forrentningen er klart lavere end forrentningen af lignende kapitalinstrumenter på markedet, ville banken utvivlsomt have været ude af stand til at rejse den pågældende kapital på sådanne vilkår på markedet. Derfor gav foranstaltning B2 banken en fordel ved hjælp af statsmidler. Da foranstaltningen kun blev stillet til rådighed for banken, er den i sagens natur selektiv.
(218)
Bankens stilling blev styrket på grund af foranstaltning B2, idet banken fik stillet de nødvendige midler til rådighed til fortsat at kunne opfylde de kapitalkrav, og foranstaltningen førte således til konkurrencefordrejninger. Eftersom banken er aktiv på bankmarkeder i andre medlemsstater, og finansieringsinstitutter fra andre medlemsstater opererer i eller er potentielt interesseret i at operere i Grækenland, påvirker foranstaltning B2 samhandelen mellem medlemsstaterne.
(219)
Kommissionen finder, at foranstaltning B2 udgør statsstøtte. Den blev anmeldt som støtte af de nationale myndigheder. Den modtagne kapital beløb sig til 1 553 mio. EUR.
7.1.3.3. Tilsagnserklæring (foranstaltning B3)
(220)
Ved foranstaltning B3 forpligtede stabilitetsfonden sig til at indskyde den nødvendige supplerende kapital til at fuldføre rekapitaliseringen af banken op til det beløb, som den græske centralbank anmodede om i forbindelse med 2012-stresstesten. Stabilitetsfonden modtager sine midler fra staten. Tilsagnserklæringen indebærer således bevilling af statsmidler. Det er nøje fastsat og afgrænset ved lov, på hvilke betingelser stabilitetsfonden kan yde støtte til finansieringsinstitutter. Brugen af disse statsmidler må derfor tilregnes staten. Stabilitetsfonden forpligtede sig til at indskyde op til 1 082 mio. EUR i yderligere kapital.
(221)
Tilsagnserklæringen gav banken en fordel, fordi den betryggede indskyderne i, at banken ville kunne rejse den fulde nødvendige kapital, eftersom stabilitetsfonden ville tilvejebringe kapitalen, hvis ikke banken selv kunne rejse den på markedet. Dette tilsagn gjorde det ligeledes nemmere at rejse privat kapital på markedet, idet investorerne blev forsikret om, at stabilitetsfonden, hvis banken ikke kunne rejse den fulde kapital på markedet, ville tilvejebringe den resterende kapital. Ingen privat investor ville have accepteret at forpligte sig, før vilkårene for rekapitaliseringen var kendt, og på det tidspunkt havde banken ikke adgang til kapitalmarkederne. Denne fordel var selektiv, da den ikke blev givet til alle banker i Grækenland.
(222)
Eftersom banken er aktiv i andre medlemsstater, og pengeinstitutter fra andre medlemsstater opererer i eller er potentielt interesseret i at operere i Grækenland, vil foranstaltning B3 sandsynligvis også påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne og fordreje konkurrencen.
(223)
Foranstaltning B3 udgør derfor statsstøtte og blev anmeldt af de græske myndigheder som sådan.
7.1.3.4. Stabilitetsfondens deltagelse i rekapitaliseringen i foråret 2013 med henblik på dækning af det kapitalbehov, der blev identificeret i 2013-stresstesten (foranstaltning B4)
(224)
Stabilitetsfondens deltagelse i rekapitaliseringen i foråret 2013 med henblik på dækning af det kapitalbehov, der blev identificeret i 2012-stresstesten (foranstaltning B4), er en delvis omlægning af den første og anden midlertidige rekapitalisering (foranstaltning B1 og B2) til en permanent rekapitalisering på 5 891 mio. EUR i ordinære aktier. Eftersom foranstaltning B4 er en delvis omlægning af den allerede tildelte støtte, involverer den stadig statsmidler, men den øger ikke det nominelle støttebeløb. Henset til det nominelle støttebeløb øger den imidlertid bankens fordel (og virker derfor konkurrencefordrejende), idet der er tale om en permanent rekapitalisering og ikke en midlertidig rekapitalisering som i tilfældet med foranstaltning B1 og B2.
(225)
Kommissionen bemærker, at en sådan støtte ikke blev ydet til alle banker i Grækenland. For så vidt angår konkurrencefordrejninger og påvirkning af samhandelen, bemærker Kommissionen f.eks., at støtten satte banken i stand til at fortsætte sine aktiviteter i andre medlemsstater. En afvikling af banken ville have medført et ophør af dens aktiviteter i udlandet i form af afvikling eller salg af disse aktiviteter. Derudover opererede en række banker fra andre medlemsstater i Grækenland. Derfor fordrejer foranstaltningen konkurrencen og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. Kommissionen finder således, at foranstaltning B4 udgør statsstøtte.
7.1.3.5. Konklusion vedrørende foranstaltning B1, B2, B3 og B4
(226)
Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. Den statsstøtte, der indgår i foranstaltning B1, B2, og B3, beløber sig til 7 335 mio. EUR. Som anført i afsnit 7.1.3.3 blev den første og anden midlertidige rekapitalisering (foranstaltning B1 og B2) kun delvist omlagt til en permanent rekapitalisering (foranstaltning B4), da banken rejste privat kapital for 1 444 mio. EUR i forbindelse med rekapitaliseringen i foråret 2013. Den yderligere kapital på 1 082 mio. EUR (foranstaltning B3), som stabilitetsfonden havde givet tilsagn om, var ikke nødvendig og blev derfor ikke udbetalt. Det udbetalte statsstøttebeløb var derfor kun summen af den første og anden midlertidige rekapitalisering, dvs. 6 253 mio. EUR, og en del af denne støtte blev tilbagebetalt inden for seks måneder i forbindelse med rekapitaliseringen i foråret 2013 (foranstaltning B4), da de private midler rakte ud over tilsagnsbeløbet.
(227)
I henhold til punkt 31 i omstruktureringsmeddelelsen skal Kommissionen ud over det absolutte støttebeløb vurdere støtten »i forhold til bankens risikovægtede aktiver«. Foranstaltning B1, B2 og B3 blev ydet over en etårig periode fra april 2012 til maj 2013. I denne periode blev bankens risikovægtede aktiver betragteligt forøget som følge af de successive overtagelser. Spørgsmålet er derfor, hvilket niveau for risikovægtede aktiver der bør anvendes, og mere præcist, om statsstøtten skal vurderes på grundlag af niveauet for risikovægtede aktiver i begyndelsen af perioden eller ved udgangen af perioden. Foranstaltning B1, B2 og B3 skal dække et kapitalbehov identificeret af den græske centralbank i marts 2012 (2012-stresstesten). Med andre ord fandtes de kapitalbehov, som statsstøtteforanstaltningerne skulle dække, allerede i marts 2012. Kommissionen mener derfor, at støttebeløbet indeholdt i foranstaltning B1, B2 og B3 bør sammenholdes med bankens risikovægtede aktiver pr. 31. marts 2012. Den mindede også om, at den græske centralbank efter marts 2012 og indtil rekapitaliseringen i foråret 2013 ikke tog hensyn til græske bankers køb for at opjustere eller nedjustere deres kapitalbehov. Dette forhold viser yderligere, at foranstaltning B1, B2, og B3 var støtteforanstaltninger relateret til bankens omfang pr. 31. marts 2012.
(228)
Den bevilgede støtte til banken beløb sig til summen af den første og anden midlertidige rekapitalisering (foranstaltning B1 og B2) og stabilitetsfondens tilsagn (foranstaltning B3), dvs. 7 335 mio. EUR eller 21,5 % af bankens risikovægtede aktiver pr. 31. marts 2012.
(229)
Den udbetalte støtte til banken beløb sig til summen af den første og anden midlertidige rekapitalisering (foranstaltning B1 og B2), dvs. 6 253 mio. EUR eller 18,4 % af bankens risikovægtede aktiver pr. 31. marts 2012.
(230)
Da banken også rejste privat kapital, beløb stabilitetsfondens endelige tilførsel til banken sig til 5 891 mio. EUR i form af ordinære aktier, hvilket udgjorde 17,3 % af bankens risikovægtede aktiver pr. 31. marts 2012.
7.1.4. Konklusion om forekomsten af statsstøtte og det samlede støttebeløb modtaget af banken
(231)
Foranstaltning A, B1, B2, B3, B4, L1 og L2 udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. Foranstaltningerne er opsummeret i tabel 11.
Tabel 11
Overblik over den samlede støtte til banken
Ref.
Foranstaltning
Foranstaltningens art
Støttebeløb
Støtte/risikovægtede aktiver
A
Præferenceaktier
Kapitalstøtte
750 mio. EUR
2,1 %
B1
B2
B3
Første midlertidige rekapitalisering
Anden midlertidige rekapitalisering
Tilsagnserklæring
Kapitalstøtte
4 700 mio. EUR
1 553 mio. EUR
1 082 mio. EUR
13,8 %
4,5 %
3,2 %
Samlet kapitalstøtte ydet til banken A + B1 + B2 + B3
8 085 mio. EUR
23,7 %
Samlet støtte udbetalt til banken A + B1 + B2
7 003 mio. EUR
21,6 %
B4
Rekapitalisering
Kapitalstøtte
5 891 mio. EUR
17,3 %
Samlet kapitalstøtte udbetalt til banken med fradrag af støtte tilbagebetalt inden for seks måneder
6 641 mio. EUR
19,4 %
Ref.
Foranstaltning
Foranstaltningens art
Nominelt støttebeløb
L1
Likviditetsstøtte
Garanti
Obligationslån
Garantier: 9,9 mia. EUR
Obligationslån: 1,3 mia. EUR
L2
Statsgaranteret ELA
Finansiering og garanti
31,4 mia. EUR
Samlet likviditetsstøtte ydet til banken
42,6 mia. EUR
7.2. RETSGRUNDLAG FOR VURDERINGEN AF STØTTENS FORENELIGHED
(232)
Som konkluderet i betragtning 183 skal retsgrundlaget for vurderingen af støtteforanstaltningerne være traktatens artikel 107, stk. 3, litra b) (98).
(233)
Under finanskrisen har Kommissionen udarbejdet forenelighedskriterier for forskellige typer støtteforanstaltninger. Principperne for vurdering af støtteforanstaltninger blev fastlagt i bankmeddelelsen fra 2008.
(234)
Retningslinjer vedrørende rekapitaliseringsforanstaltninger findes i rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011.
(235)
I omstruktureringsmeddelelsen defineres den tilgang, som Kommissionen har valgt til vurderingen af omstruktureringsplanerne, især behovet for at genoprette rentabiliteten, sikre et korrekt bidrag fra støttemodtageren og begrænse konkurrencefordrejningerne.
(236)
Denne ramme blev suppleret med bankmeddelelsen fra 2013, som finder anvendelse på støtteforanstaltninger anmeldt eller bevilget uden Kommissionens forudgående godkendelse efter den 31. juli 2013.
7.2.1. Retsgrundlag for vurderingen af foreneligheden af likviditetsstøtten til banken (foranstaltning L1)
(237)
Den likviditetsstøtte, som banken allerede har modtaget, er blevet endeligt godkendt ved de successive afgørelser om godkendelse af foranstaltninger i henhold til den græske bankstøtteordning og ændringer og forlængelser af denne (99). Enhver fremtidig likviditetsstøtte til banken vil skulle ydes i henhold til en ordning, der er behørigt godkendt af Kommissionen. Betingelserne for en sådan støtte vil skulle godkendes af Kommissionen, før støtten bevilges, og de skal derfor ikke vurderes yderligere i denne afgørelse.
7.2.2. Retsgrundlag for vurderingen af foreneligheden af præferenceaktierne (foranstaltning A)
(238)
Den rekapitalisering, der blev bevilget i 2009 i form af præferenceaktier (foranstaltning A), blev bevilget under rekapitaliseringsforanstaltningen i den græske bankstøtteordning, som blev godkendt i 2008 i bankmeddelelsen fra 2008. Den skal derfor ikke vurderes igen på grundlag af bankmeddelelsen fra 2008, men kun på grundlag af omstruktureringsmeddelelsen.
7.2.3. Retsgrundlag for vurderingen af foreneligheden af den statsgaranterede ELA (foranstaltning L2)
(239)
Den statsgaranterede ELA's (foranstaltning L2) forenelighed bør først vurderes på grundlag af bankmeddelelsen fra 2008 og forlængelsesmeddelelsen fra 2011. Enhver statsgaranteret ELA bevilget uden Kommissionens forudgående godkendelse efter den 31. juli 2013 falder ind under bankmeddelelsen fra 2013.
7.2.4. Retsgrundlag for vurderingen af foreneligheden af stabilitetsfondens rekapitaliseringer (foranstaltning B1, B2, B3 og B4)
(240)
Foreneligheden af stabilitetsfondens rekapitaliseringer (foranstaltning B1, B2, B3 og B4), især vedrørende forrentningen, bør først vurderes på grundlag af bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011. I Piraeus-indledningsafgørelsen udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt foranstaltning B1 var forenelig med disse meddelelser. Eftersom de blev gennemført før den 1. august 2013, falder disse foranstaltninger ikke ind under bankmeddelelsen fra 2013. Foreneligheden af stabilitetsfondens rekapitaliseringer (foranstaltning B1, B2, B3 og B4) bør også vurderes på grundlag af omstruktureringsmeddelelsen.
7.3. FORENELIGHEDEN AF FORANSTALTNING L2 MED BANKMEDDELELSEN FRA 2008, REKAPITALISERINGSMEDDELELSEN OG FORLÆNGELSESMEDDELELSEN FRA 2011
(241)
En statsstøtte skal for at være forenelig i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), opfylde de generelle forenelighedskriterier, dvs. kriterierne for, om støtten er hensigtsmæssig, nødvendig og proportional.
(242)
Da de græske banker blev udelukket fra engrosmarkedet og blev helt afhængige af centralbankfinansiering som angivet i betragtning 37, og da banken ikke kunne låne et tilstrækkeligt beløb gennem de regelmæssige markedsoperationer, havde banken brug for statsgaranteret ELA for at opnå tilstrækkelig likviditet til at hindre, at den misligholdt sine forpligtelser. Kommissionen mener, at foranstaltning L2 er en hensigtsmæssig mekanisme til afhjælpning af en alvorlig forstyrrelse, som bankens misligholdelse ville have skabt.
(243)
Eftersom den statsgaranterede ELA indebærer en forholdsvis høj finansieringsomkostning for banken, har banken et tilstrækkeligt incitament til at undgå at være afhængig af denne finansieringskilde til udvikling af sine aktiviteter. Banken skulle betale en rentesats på […] basispoint mere end for regelmæssige markedsoperationer i Eurosystemet. Derudover skulle banken betale et garantigebyr på […] basispoint til staten. Derfor er bankens samlede omkostninger ved at modtage statsgaranteret ELA meget højere end de normale omkostninger ved refinansiering fra ECB. Navnlig er forskellen mellem de to omkostningsniveauer større end størrelsen af det garantigebyr, som blev indført ved forlængelsesmeddelelsen fra 2011. Som følge deraf kan den samlede betaling, som staten tager sig, anses for at være tilstrækkelig. Med hensyn til det statsgaranterede ELA-beløb revideres det regelmæssigt af den græske centralbank og ECB på grundlag af bankens faktiske behov. De overvåger nøje anvendelsen heraf og sikrer, at den er begrænset til det nødvendige minimum. Derfor giver foranstaltning L2 ikke banken for meget likviditet, som kunne bruges til finansiering af aktiviteter, der fordrejer konkurrencen. Den er begrænset til det nødvendige minimumsbeløb.
(244)
En sådan nøje overvågning af anvendelsen af statsgaranteret ELA og regelmæssig kontrol af, at anvendelsen er begrænset til det nødvendige minimum, sikrer endvidere, at denne likviditet er proportional og ikke medfører urimelige konkurrencefordrejninger. Kommissionen bemærker ligeledes, at Grækenland har givet tilsagn om, at banken vil gennemføre en omstruktureringsplan, der mindsker dens afhængighed af centralbankfinansiering, og at banken vil overholde adfærdsmæssige restriktioner som anført i afsnit 7.6. Disse faktorer sikrer, at afhængigheden af likviditetsstøtte vil ophøre snarest muligt, og at en sådan støtte er proportional.
(245)
Foranstaltning L2 er derfor forenelig med bankmeddelelsen fra 2008 og forlængelsesmeddelelsen fra 2011. Da bankmeddelelsen fra 2013 ikke har medført skærpede krav til garantier, er foranstaltning L2 også forenelig med denne meddelelse.
7.4. FORENELIGHEDEN AF FORANSTALTNING B1, B2, B3 OG B4 MED BANKMEDDELELSEN FRA 2008, REKAPITALISERINGSMEDDELELSEN, FORLÆNGELSESMEDDELELSEN FRA 2011 OG BANKMEDDELELSEN FRA 2013
(246)
Som angivet i betragtning 241 og i overensstemmelse med punkt 15 i bankmeddelelsen fra 2008 skal en statsstøtte for at være forenelig i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), opfylde de generelle forenelighedskriterier (100), dvs. kriterierne for, om støtten er hensigtsmæssig, nødvendig og proportional.
(247)
Rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011 indeholder yderligere retningslinjer for det påkrævede forrentningsniveau for de statslige kapitalindskud.
7.4.1. Foranstaltningernes hensigtsmæssighed
(248)
Kommissionen finder, at stabilitetsfondens rekapitaliseringer (foranstaltning B1, B2, B3 og B4) er hensigtsmæssige, fordi de gør det muligt for banken at opfylde kapitalkravene. Uden stabilitetsfondens rekapitaliseringer havde banken ikke kunnet videreføre sine aktiviteter, og den ville ikke længere have adgang til ECB's markedsoperationer.
(249)
I den henseende bemærkede Kommissionen i Piraeus-indledningsafgørelsen, at banken er et af de største pengeinstitutter i Grækenland målt i såvel udlån som indlån. Banken er som sådan en systemisk vigtig bank for Grækenland. Følgelig ville bankens misligholdelse have skabt en alvorlig forstyrrelse i den græske økonomi. Under de daværende omstændigheder havde pengeinstitutterne i Grækenland vanskeligt ved at få adgang til finansiering. Manglen på finansiering begrænsede deres evne til at yde lån til den græske økonomi. I den forbindelse ville forstyrrelsen af økonomien være blevet forværret af bankens misligholdelse. Desuden blev foranstaltning B1, B2, B3 og B4 primært indført på grund af PSI-programmet, som er en højst usædvanlig og uforudsigelig begivenhed, og ikke på grund af dårlig ledelse eller for stor risikotagning i banken. Foranstaltningerne er således primært rettet mod at afbøde konsekvenserne af PSI-programmet og bidrager til at opretholde den finansielle stabilitet i Grækenland.
(250)
I Piraeus-indledningsafgørelsen udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt der straks var truffet enhver mulig foranstaltning til at undgå, at banken igen ville få brug for støtte i fremtiden. Som angivet i betragtning 140 og 141 i denne afgørelse har Grækenland givet tilsagn om at gennemføre en række foranstaltninger vedrørende bankens selskabsledelse og forretningsaktiviteter. Som angivet i betragtning 115, 116 og 117 har banken også foretaget en betydelig omstrukturering af sine aktiviteter, og der er allerede gennemført store omkostningsnedskæringer. Derfor er Kommissionens tvivl blevet fjernet.
(251)
I Piraeus-indledningsafgørelsen udtrykte Kommissionen også tvivl om, hvorvidt der fandtes tilstrækkelige beskyttelsesforanstaltninger for det tilfælde, at banken kom under statslig kontrol, eller hvis de private aktionærer bevarede kontrollen, mens staten havde aktiemajoriteten. Tilsagnene i betragtning 140 og 141 i denne afgørelse sikrer, at bankens udlånsforretning drives erhvervsmæssigt, og at den daglige drift er beskyttet mod statslig indblanding. Den ramme for de indbyrdes forbindelser, som er aftalt mellem stabilitetsfonden og banken, sikrer endvidere, at statens interesser som hovedaktionær beskyttes mod for stor risikotagning i bankens ledelse.
(252)
Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 sikrer dermed, at den finansielle stabilitet i Grækenland opretholdes. Der er truffet væsentlige skridt til at minimere fremtidige tab og sikre, at bankens aktiviteter ikke sættes på spil af uhensigtsmæssig ledelse. På den baggrund finder Kommissionen, at foranstaltning B1, B2, B3 og B4 er hensigtsmæssige.
7.4.2. Nødvendighed - begrænsning af støtten til et minimum
(253)
Ifølge bankmeddelelsen fra 2008 skal støtteforanstaltningen både med hensyn til beløb og form være nødvendig for at nå målet for foranstaltningen. Det betyder, at kapitaltilførslen skal være det nødvendige minimum for at nå dette mål.
(254)
Kapitalstøttebeløbet blev beregnet af den græske centralbank i forbindelse med 2012-stresstesten for at sikre, at bankens egentlige kernekapitalprocent forblev over et vist niveau i perioden 2012-2014 som afspejlet i tabel 3. Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 giver derfor ikke banken for meget kapital. Som angivet i betragtning 250 er der truffet foranstaltninger til at reducere risikoen for, at banken får brug for yderligere støtte i fremtiden.
(255)
For så vidt angår forrentningen af den første og anden midlertidige rekapitalisering (foranstaltning B1 og B2), minder Kommissionen om, at de blev bevilget i henholdsvis maj 2012 og december 2012 og betalt i naturalier i form af EFSF-obligationer. Stabilitetsfonden har som modydelse fra datoen for udbetalingen af disse EFSF-obligationer og indtil datoen for rekapitaliseringen i foråret 2013 modtaget påløbne renter på EFSF-obligationerne plus et gebyr på 1 % (101). Som understreget i Piraeus-indledningsafgørelsen er denne forrentning lavere end det spænd på 7-9 %, som er defineret i rekapitaliseringsmeddelelsen. Perioden med den lave forrentning var imidlertid begrænset til et år for foranstaltning B1 og fem måneder for foranstaltning B2 (dvs. indtil omlægningen af den midlertidige rekapitalisering til en almindelig rekapitalisering med ordinære aktier, nemlig foranstaltning B4). Mens den første og anden midlertidige rekapitalisering ikke medførte en udvanding af de eksisterende aktionærer, betød rekapitaliseringen i foråret 2013, som var en delvis omlægning af den første og anden midlertidige rekapitalisering, en kraftig udvanding af de eksisterende aktionærer, da deres andel af bankens egenkapital faldt til 2,3 %. Den unormale situation, som herskede fra datoen for den første midlertidige rekapitalisering, var da afsluttet. Den tvivl, som Kommissionen udtrykte i Piraeus-indledningsafgørelsen, er derfor blevet fjernet.
(256)
I lyset af den atypiske kilde til bankens vanskeligheder, idet tabene primært skyldtes en gældsfritagelse til fordel for staten (PSI-programmet og tilbagekøbet af gæld, som giver staten en betydelig fordel, dvs. en gældsnedbringelse) og konsekvenserne af en langvarig økonomisk krise i bankens hjemland, kan Kommissionen endvidere acceptere en sådan midlertidig afvigelse fra de standardkrav til forrentning, der er fastlagt i rekapitaliseringsmeddelelsen (102).
(257)
Med hensyn til foranstaltning B3 var der tale om et tilsagn om at tilvejebringe kapital i forbindelse med en fremtidig kapitalforhøjelse. Dette tilsagn, der blev givet i december 2012, kunne være blevet gennemført i forbindelse med en faktisk kapitaltilførsel i maj-juni 2013, blot fem måneder senere, da banken foretog en kapitalforhøjelse. Da banken tiltrak private investorer, var det ikke nødvendigt, at stabilitetsfonden indskød den kapital, der var givet tilsagn om. Da tilsagnet om at indskyde kapital kun var aktuelt en kort periode og af de grunde, der er angivet i betragtning 256, er det acceptabelt, at der ikke blev betalt nogen modydelse for dette tilsagn.
(258)
For så vidt angår foranstaltning B4, bør aktierne ved kapitaltilførslerne i overensstemmelse med punkt 8 i forlængelsesmeddelelsen fra 2011 tegnes med et tilstrækkeligt stort nedslag i forhold til aktiekursen efter justering for udvandingseffekten for at give en rimelig sikkerhed for en tilstrækkelig forrentning til staten. Mens foranstaltning B4 ikke gav mulighed for et stort nedslag i forhold til aktiekursen efter justering for udvandingseffekten, var det faktisk muligt at opnå et betydeligt nedslag i forhold til den teoretiske kurs uden tegningsrettigheder (103). Forud for rekapitaliseringen i foråret 2013 var bankens markedskapitalisering kun på et par hundrede millioner euro. Under sådanne omstændigheder er spørgsmålet, om man skulle have afviklet de eksisterende aktionærers interesser helt. Kommissionen bemærker, at emissionskursen blev sat til 50 % af den gennemsnitlige markedskurs i de sidste 50 dage inden fastsættelsen af emissionskursen. Kommissionen bemærker også, at udvandingen af de eksisterende aktionærer har været meget kraftig, idet de efter rekapitaliseringen i foråret 2013 kun havde 2,3 % af aktierne i banken. Derfor ville et yderligere nedslag i markedskursen kun have haft en lille virkning for forrentningen til stabilitetsfonden. I lyset af de græske bankers særlige situation, der er beskrevet i betragtning 256, og det forhold, at støttebehovet i vid udstrækning skyldes en gældsfritagelse til fordel for staten, mener Kommissionen, at emissionskursen for aktierne tegnet af staten var tilstrækkelig lav.
(259)
Stabilitetsfonden udstedte ligeledes warrants og tildelte en warrant pr. ny aktie tegnet af en privat investor, der deltog i rekapitaliseringen i foråret 2013. Stabilitetsfonden tildelte disse warrants uden modydelse. Som angivet i betragtning 106 giver den enkelte warrant ret til at købe 4,48 aktier i stabilitetsfonden på bestemte tidspunkter og til bestemte udnyttelseskurser. Udnyttelseskursen er lig med stabilitetsfondens tegningskurs plus en årlig og kumulativ rente (4 % det første år, 5 % det andet år, 6 % det tredje år, 7 % det fjerde år og herefter 8 % p.a. de sidste seks måneder). Stabilitetsfondens forrentning af de aktier, den ejer, er i realiteten begrænset til disse niveauer. Forrentningen er lavere end det spænd på 7-9 %, som er fastsat i rekapitaliseringsmeddelelsen. Da disse warrants var en afgørende faktor for den vellykkede fortegningsemission og private tegning iværksat af banken som led i rekapitaliseringen i foråret 2013, mener Kommissionen imidlertid, at disse warrants gjorde det muligt for banken at reducere støttebeløbet med 1 444 mio. EUR. De tilgængelige simuleringer viste, at private investorer rent faktisk ikke ville have modtaget et tilfredsstillende afkast og ikke ville have deltaget uden disse warrants som følge af bankens lave kapitalprocent inden rekapitaliseringen og den store usikkerhed på daværende tidspunkt. Som angivet i betragtning 249 og 256 kan Kommissionen godkende en sådan afvigelse fra de standardkrav til forrentning, der er fastsat i rekapitaliseringsmeddelelsen, da stabilitetsfonden ville modtage en positiv minimumsforrentning ved udnyttelse af warrants, og da et af formålene med MEFP var at tiltrække private investorer og fastholde en række banker under privat kontrol og undgå, at hele banksektoren blev kontrolleret af stabilitetsfonden. Godkendelsen er også baseret på det forhold, at det i henhold til loven om stabilitetsfonden som ændret i 2014 ikke er muligt at ændre udnyttelseskurserne for warrants i forbindelse med en aktiekapitalforhøjelse uden fortegningsret, og at det i forbindelse med en fortegningsemission kun er muligt at ændre udnyttelseskurserne for warrants, og ændringen må først foretages efterfølgende og kun op til det realiserede overskud af salget af stabilitetsfondens fortegningsrettigheder. Grækenlands tilsagn om, at den vil anmode om Kommissionens godkendelse inden tilbagekøb af warrants udstedt af stabilitetsfonden, gør det muligt for Kommissionen at sikre, at et potentiel tilbagekøb ikke reducerer stabilitetsfondens forrentning yderligere og øger warrantindehaverens forrentning.
(260)
Med hensyn til det forhold, at stabilitetsfondens aktier er uden stemmeret, minder Kommissionen om, at behovet for støtte ikke primært skyldes for stor risikotagning. Et af formålene med MEFP var desuden at fastholde en række banker under privat kontrol. Rammen for de indbyrdes forbindelser og automatisk genindførsel af stemmerettigheder, hvis omstruktureringsplanen ikke gennemføres, forhindrer desuden ledelsen i private virksomheder i at tage for store risici i fremtiden. Endelig er PSI og tilbagekøbet i december 2012 en form for forrentning til staten, da sidstnævntes gæld til banken blev reduceret med flere milliarder euro. Af alle disse grunde kan Kommissionen acceptere, at stabilitetsfonden modtager aktier uden stemmeret. Kommissionen konkluderer derfor, at foranstaltning B4 var nødvendig.
(261)
Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 er således nødvendige som redningsstøtte både med hensyn til beløb og form.
7.4.3. Proportionalitet - foranstaltninger til begrænsning af negative afsmittende virkninger
(262)
Banken har modtaget et meget stort beløb i statsstøtte. Den situation kan derfor føre til alvorlige konkurrencefordrejninger. Grækenland har imidlertid givet tilsagn om at gennemføre en række foranstaltninger til nedbringelse af de negative afsmittende virkninger. Der er navnlig givet tilsagn om, at banken vil fortsætte sin drift erhvervsmæssigt som anført i betragtning 136 og 137. Grækenland har også forpligtet sig til at indføre et forbud mod opkøb og gennemføre en række afhændelser som anført i betragtning 138, 139 og 143. Begrænsningerne af konkurrencefordrejninger vil blive yderligere vurderet i afsnit 7.6.
(263)
Der er også udpeget en tilsynsførende administrator i banken til at overvåge den korrekte gennemførelse af tilsagnene om selskabsledelse og forretningsaktiviteter. Det skal hindre enhver skadelig ændring af bankens forretningspraksis og derved mindske de potentielle negative afsmittende virkninger.
(264)
Endelig blev der fremlagt en ny omfattende omstruktureringsplan den 25. juni 2014 for Kommissionen. Denne omstruktureringsplan vil blive vurderet i afsnit 7.6.
(265)
Den tvivl, som Kommissionen udtrykte i Piraeus-indledningsafgørelsen, er således blevet fjernet. Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 er proportionale i overensstemmelse med punkt 15 i bankmeddelelsen fra 2008.
7.4.4. Konklusionen vedrørende foreneligheden af stabilitetsfondens rekapitaliseringer med bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011
(266)
Det konkluderes således, at stabilitetsfondens rekapitaliseringer (foranstaltning B1, B2, B3 og B4) er hensigtsmæssige, nødvendige og proportionale i overensstemmelse med punkt 15 i bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011. Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 er således forenelige med bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011.
7.5. FORENELIGHEDEN AF OVERTAGELSEN AF DE OVERFØRTE ATE-AKTIVITETER, GENIKI, DE OVERFØRTE CYPRIOTISKE AKTIVITETER OG MBG MED OMSTRUKTURERINGSMEDDELELSEN
(267)
Det angives i punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen, at støttede bankers overtagelser af andre virksomheder ikke må finansieres ved hjælp af statsstøtte, medmindre dette er afgørende nødvendigt for at genoprette virksomhedens rentabilitet. I punkt 40 og 41 i omstruktureringsmeddelelsen angives det desuden, at bankerne ikke må bruge statsstøtte til at overtage konkurrerende virksomheder, medmindre overtagelsen er led i en konsolideringsproces, der er nødvendig for at genoprette den finansielle stabilitet eller sikre en effektiv konkurrence. Desuden kan overtagelser true eller komplicere genoprettelsen af rentabiliteten. Kommissionen må derfor vurdere, om bankens overtagelser kan forenes med omstruktureringsmeddelelsen.
7.5.1. Foreneligheden af overtagelsen af de overførte ATE-aktiviteter med omstruktureringsmeddelelsen
7.5.1.1. Virkning af overtagelsen af de overførte ATE-aktiviteter for bankens langsigtede rentabilitet
(268)
Ved overtagelsen af de overførte ATE-aktiviteter fik banken tilført en stor indlånsportefølje og en langt mindre nettoudlånsportefølje (104). Overtagelsen bidrog derfor i høj grad til at reducere bankens meget store indlånsunderskud.
(269)
Overtagelsen har desuden skabt betydelige synergier såsom omkostningssynergier gennem reduktion af antallet af filialer og ansatte og IT-integration, finansieringssynergier og indtægtssynergier.
(270)
Overtagelsen er derfor særdeles gavnlig for genoprettelsen af bankens langsigtede rentabilitet.
7.5.1.2. Virkning af overtagelsen af de overførte ATE-aktiviteter for bankens støttebehov
(271)
I overensstemmelse med punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen bør omstruktureringsstøtte ikke anvendes til overtagelse af andre virksomheder, men kun til at dække de omstruktureringsomkostninger, der er nødvendige for at genoprette bankens rentabilitet.
(272)
Den modydelse, som banken betalte for overtagelsen af de overførte ATE-aktiviteter, blev fastsat til 0,6 % af værdien af de overførte indlån og beløb sig til ca. 95 mio. EUR. Det svarede til 0,02 % af bankens samlede aktiver på overtagelsestidspunktet. Beløbet kan derfor betragtes som lille, men ikke ubetydeligt.
(273)
Overtagelsen af de overførte ATE-aktiviteter styrkede bankens meget pressede likviditetsstilling markant, og banken blev langt mere rentabel. Kommissionen minder om, at […]. Overtagelsen og den lave købspris kan derfor betragtes som afgørende for genoprettelsen af bankens langsigtede rentabilitet og er omfattet af undtagelsen i punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen.
7.5.1.3. Konkurrencefordrejende virkning af overtagelsen af de overførte ATE-aktiviteter
(274)
I overensstemmelse med punkt 39 og 40 i omstruktureringsmeddelelsen må statsstøtte ikke anvendes til skade for konkurrenter, der ikke nyder tilsvarende offentlig støtte, og navnlig til overtagelse af konkurrerende virksomheder. I punkt 41 i omstruktureringsmeddelelsen angives det også, at overtagelser kan godkendes, hvis de er led i en konsolideringsproces, der er nødvendig for at genoprette den finansielle stabilitet eller sikre en effektiv konkurrence. I dette tilfælde skal overtagelsesprocessen være rimelig, og overtagelsen bør sikre en effektiv konkurrence på det relevante marked.
(275)
Den græske centralbank mente ikke, at ATE var rentabel som selvstændig enhed i forbindelse med vurderingen af alle de græske banker i starten af 2012. Den græske centralbank analyserede desuden forskellige alternativer for ATE (f.eks. afvikling) og konkluderede, at den bedste løsning var at sælge de overførte ATE-aktiviteter, da det ville reducere gennemførelsesrisikoen og minimere Grækenlands omkostninger. Overtagelsen kan derfor anses for at være led i en konsolideringsproces, der er nødvendig for at genoprette den finansielle stabilitet, jf. omstruktureringsmeddelelsens punkt 41.
(276)
Derudover var der ingen ikkestøttede tilbudsgivere blandt de tilbudsgivere, der indgav et bud på de overførte ATE-aktiviteter.
(277)
Eftersom overtagelsen af de overførte ATE-aktiviteter blev godkendt af den hellenske konkurrencemyndighed (105), kan det endelig antages, at overtagelsen ikke er til skade for en effektiv konkurrence i Grækenland.
(278)
Overtagelsen af de overførte ATE-aktiviteter er derfor i overensstemmelse med afsnit 4 i omstruktureringsmeddelelsen.
7.5.1.4. Konklusion vedrørende overtagelsen af de overførte ATE-aktiviteter
(279)
Det konkluderes, at overtagelsen i lyset af de græske bankers usædvanlige situation og de nærmere betingelser for overtagelsen af de overførte ATE-aktiviteter er forenelig med de krav, der er fastlagt i omstruktureringsmeddelelsen.
7.5.2. Foreneligheden af overtagelsen af Geniki med omstruktureringsmeddelelsen
7.5.2.1. Virkning af overtagelsen af Geniki for bankens langsigtede rentabilitet
(280)
Med hensyn til rentabilitet i driften vil bankens overtagelse af Geniki fremme genoprettelsen af bankens langsigtede rentabilitet. Ifølge den analyse, som banken forelagde på overtagelsestidspunktet, vil en fusion mellem to banker i samme geografiske marked skabe synergieffekter såsom omkostningsbesparelser gennem personalenedskæringer og filiallukninger. Banken overtager kunder og indskydere i Geniki og reducerer således distributionsomkostningerne væsentligt.
(281)
Med hensyn til likviditetsstillingen havde Geniki flere indlån end nettoudlån som anført i betragtning 65. Overdragelsen øgede derfor bankens likviditet og bidrog til at reducere bankens indlånsunderskud. Derudover var Geniki tilstrækkeligt kapitaliseret inden bankens overtagelse. Det er således ikke sandsynligt, at banken får behov for yderligere kapital fremover som følge af overtagelsen.
(282)
Overtagelsen er derfor positiv for genoprettelsen af bankens langsigtede rentabilitet.
7.5.2.2. Virkning af overtagelsen af Geniki for bankens støttebehov
(283)
I overensstemmelse med punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen bør omstruktureringsstøtte ikke anvendes til overtagelse af andre virksomheder, men kun til at dække de omstruktureringsomkostninger, der er nødvendige for at genoprette bankens rentabilitet. Selv om overtagelsen har en positiv indvirkning på bankens rentabilitet, er den i dette tilfælde ikke afgørende for bankens rentabilitet, jf. omstruktureringsmeddelelsens punkt 23.
(284)
Banken betalte imidlertid kun 1 mio. EUR for købet af Geniki, hvilket anses for at være et meget lille beløb. Geniki var desuden tilstrækkeligt kapitaliseret, og Société Générale indskød som en betingelse for transaktionen et stort kapitalbeløb i banken (106).
(285)
I lyset af transaktionens særlige karakter (overtagelse til en meget lav pris af en fuldt kapitaliseret bank og sælgerens indskud af kapital i banken) konkluderer Kommissionen, at overtagelsen ikke forøger bankens kapitalbehov, og at overtagelsen af Geniki derfor undtagelsesvis ikke strider mod princippet om, at støtten skal begrænses til det nødvendige minimum.
7.5.2.3. Konkurrencefordrejende virkning af overtagelsen af Geniki
(286)
Som anført i betragtning 274 må statsstøtte i overensstemmelse med punkt 39 og 40 i omstruktureringsmeddelelsen ikke anvendes til skade for konkurrenter, som ikke nyder tilsvarende offentlig støtte, herunder navnlig til at overtage konkurrerende virksomheder, medmindre der er tale om ganske særlige tilfælde.
(287)
Den græske centralbank mente ikke, at Geniki var rentabel som selvstændig enhed i forbindelse med vurderingen af alle de græske banker i starten af 2012. Geniki gav Société Générale store tab, og Société Générale ønskede derfor at sælge Geniki, og hvis et salg ikke var muligt, havde Société Générale muligvis overvejet at lade virksomheden gå fallit. Overtagelsen kan derfor anses for at være led i en konsolideringsproces, der er nødvendig for at genoprette den finansielle stabilitet, jf. omstruktureringsmeddelelsens punkt 41.
(288)
Derudover var der ingen ikkestøttede tilbudsgivere blandt de tilbudsgivere, der indsendte et gyldigt bud på overtagelsen af Geniki. Banken fortrængte derfor ikke ikkestøttede tilbudsgivere.
(289)
Eftersom overtagelsen blev godkendt af den hellenske konkurrencemyndighed (107), kan det antages, at overtagelsen ikke er til skade for en effektiv konkurrence i Grækenland.
(290)
Endelig var købsprisen meget lav. Det kan derfor ikke konkluderes, at banken anvendte statsstøtte til at finansiere overtagelsen. På den baggrund kan det konkluderes, at overtagelsen af Geniki er omfattet af undtagelsen i omstruktureringsmeddelelsens punkt 41.
7.5.2.4. Konklusion vedrørende overtagelsen af Geniki
(291)
Det konkluderes, at overtagelsen i lyset af de græske bankers usædvanlige situation og de nærmere betingelser for overtagelsen af Geniki er forenelig med de krav, der er fastlagt i omstruktureringsmeddelelsen.
7.5.3. Foreneligheden af overtagelsen af de overførte cypriotiske aktiviteter med omstruktureringsmeddelelsen
7.5.3.1. Virkning af overtagelsen af de overførte cypriotiske aktiviteter for bankens langsigtede rentabilitet
(292)
Overtagelsen af de overførte cypriotiske aktiviteter øger bankens langsigtede rentabilitet.
(293)
Ifølge den analyse, som banken forelagde på overtagelsestidspunktet, vil transaktionen skabe betydelige synergieffekter såsom omkostningsbesparelser gennem administrations- og personaleomkostninger og en betydelig nedbringelse af indlånsomkostningerne. Efter overtagelsen har banken integreret de tre cypriotiske bankers græske aktiviteter fuldt ud, omdøbt alle filialerne i de tre cypriotiske banker, og den er godt i gang med at rationalisere netværket.
(294)
Der var blevet foretaget store hensættelser på udlånsporteføljerne i de tre cypriotiske bankers græske aktiviteter. Banken overtog rent faktisk disse lån til en pris, der lå godt under de nominelle beløb, idet købsprisen blev nedsat for at tage højde for de fremtidige tab anslået af PIMCO i en stresstest. Risikoen for, at tab på lån vil overstige de tab, som allerede er afspejlet i den lave købspris, er derfor begrænset.
(295)
Banken overtog ligeledes en stor indlånsportefølje, der næsten var lige så stor som de erhvervede nettolån. Den styrkede således sin likviditetsstilling.
(296)
Overtagelsen er derfor positiv for genoprettelsen af bankens langsigtede rentabilitet.
7.5.3.2. Virkning af overtagelsen af de overførte cypriotiske aktiviteter for bankens støttebehov
(297)
I overensstemmelse med punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen bør omstruktureringsstøtte ikke anvendes til overtagelse af andre virksomheder, men kun til at dække de omstruktureringsomkostninger, der er nødvendige for at genoprette bankens rentabilitet.
(298)
Som analyseret i afsnit 7.3 var formålet med støtten at dække erhververens kapitalbehov i forbindelse med overtagelsen af de overførte cypriotiske aktiviteter, da overtagelsen ville sikre opretholdelsen af den finansielle stabilitet i Grækenland. Den endelige modydelse, som banken betalte for overtagelsen af de overførte ATE-aktiviteter, var langt lavere end den bogførte værdi af den overførte låneportefølje. Den var endog lavere end værdien af lånene efter nedsættelsen for at tage højde for de fremtidige tab anslået af PIMCO i stresstesten. Anskaffelsesprisen kan derfor betragtes som negativ. Denne konklusion understøttes af det forhold, at banken bogførte en stor negativ goodwill i forbindelse med overtagelsen af de overførte cypriotiske aktiviteter, der øgede bankens kapital.
(299)
Antages det imidlertid, at banken betalte en positiv pris, bemærker Kommissionen, at stabilitetsfonden som en forudsætning for overtagelsen havde givet køberen et tilsagn om at indskyde købsprisen i kapital. Stabilitetsfonden opfyldte dette tilsagn i forbindelse med rekapitaliseringen i foråret 2013. Kapitaltilførslen er støtte til de overførte cypriotiske aktiviteter og ikke til banken som anført i afsnit 6.2.1. Overtagelsen førte således ikke til et behov for yderligere statsstøtte til banken.
(300)
Det konkluderes, at overtagelsen undtagelsesvis ikke strider mod princippet om, at støtten skal begrænses til det nødvendige minimum, på grund af de atypiske vilkår (lav købspris i forbindelse med en kapitalforhøjelse og stabilitetsfondens tilsagn om at indskyde købsprisen i forbindelse med en kapitalforhøjelse).
7.5.3.3. Konkurrencefordrejende virkning af overtagelsen af de overførte cypriotiske aktiviteter
(301)
Som anført i betragtning 274 må statsstøtte i overensstemmelse med punkt 39 og 40 i omstruktureringsmeddelelsen ikke anvendes til skade for konkurrenter, som ikke nyder tilsvarende offentlig støtte, herunder navnlig til at overtage konkurrerende virksomheder, medmindre der er tale om ganske særlige tilfælde.
(302)
Salget af de cypriotiske bankers græske aktiviteter havde til formål at sikre det græske banksystems stabilitet og at sikre, at de cypriotiske banker kunne sælge disse aktiviteter, inden de sandsynligvis ville tabe værdi. Overtagelsen kan derfor anses for at være led i en konsolideringsproces, der er nødvendig for at genoprette den finansielle stabilitet, jf. omstruktureringsmeddelelsens punkt 41.
(303)
Derudover var der ingen ikkestøttede tilbudsgivere blandt de tilbudsgivere, der indsendte et gyldigt bud på overtagelsen af de tre cypriotiske banker. Salgsprocessen var åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende.
(304)
Eftersom overtagelsen blev godkendt af den hellenske konkurrencemyndighed (108), kan det endelig antages, at overtagelsen ikke er til skade for en effektiv konkurrence i Grækenland.
(305)
På den baggrund kan det konkluderes, at overtagelsen af de overførte cypriotiske aktiviteter er omfattet af undtagelsen i omstruktureringsmeddelelsens punkt 41.
7.5.3.4. Konklusion vedrørende overtagelsen af de overførte cypriotiske aktiviteter
(306)
Det konkluderes, at overtagelsen i lyset af de græske bankers usædvanlige situation og de nærmere betingelser for overtagelsen af de overførte cypriotiske aktiviteter er forenelig med de krav, der er fastlagt i omstruktureringsmeddelelsen.
7.5.4. Foreneligheden af overtagelsen af MBG med omstruktureringsmeddelelsen
7.5.4.1. Virkning af overtagelsen af MBG for bankens langsigtede rentabilitet
(307)
Overtagelsen af det fuldt rekapitaliserede MBG øger bankens langsigtede rentabilitet.
(308)
Ifølge den analyse, som banken forelagde på overtagelsestidspunktet, vil transaktionen skabe betydelige synergieffekter såsom omkostningsbesparelser gennem reduktion af antallet af filialer og ansatte, lavere indlånsomkostninger og indtægtssynergier. Banken har efterfølgende integreret MBG fuldt ud.
(309)
Da MBG var tilstrækkeligt kapitaliseret inden bankens overtagelse, og da banken betalte en købspris på 1 mio. EUR, er det således ikke sandsynligt, at banken får behov for yderligere kapital fremover som følge af overtagelsen. Som led i transaktionen gav sælgeren desuden tilsagn om en kapitaltilførsel på 400 mio. EUR til banken. Dette tilsagn blev gennemført i forbindelse med rekapitaliseringen i foråret 2013, hvor BCP indskød 400 mio. EUR i banken.
(310)
Det konkluderes, at overtagelsen er positiv for genoprettelsen af bankens langsigtede rentabilitet, og at købsprisen for MBG var så lav, at statsstøtten fortsat var begrænset til det nødvendige minimum.
7.5.4.2. Virkning af overtagelsen af MBG for bankens støttebehov
(311)
I overensstemmelse med punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen bør omstruktureringsstøtte ikke anvendes til overtagelse af andre virksomheder, men kun til at dække de omstruktureringsomkostninger, der er nødvendige for at genoprette bankens rentabilitet. Selv om overtagelsen har en positiv indvirkning på bankens rentabilitet, er den i dette tilfælde ikke afgørende for bankens rentabilitet, jf. omstruktureringsmeddelelsens punkt 23.
(312)
Banken betalte imidlertid kun 1 mio. EUR for købet af MBG, hvilket anses for at være et meget lille beløb. MBG var desuden blevet tilstrækkeligt kapitaliseret af BCP, og BCP indskød som en betingelse for transaktionen et kapitalbeløb på 400 mio. EUR i banken (109).
(313)
I lyset af transaktionens særlige karakter (overtagelse til en meget lav pris af en fuldt kapitaliseret bank og sælgerens indskud af kapital i banken) konkluderes det, at overtagelsen af MBG ikke forøger bankens kapitalbehov, og at overtagelsen af MBG derfor undtagelsesvis ikke strider mod kravet om at minimere støtten.
7.5.4.3. Konkurrencefordrejende virkning af overtagelsen af MBG
(314)
Som anført i betragtning 274 må statsstøtte i overensstemmelse med punkt 39 og 40 i omstruktureringsmeddelelsen ikke anvendes til skade for konkurrenter, som ikke nyder tilsvarende offentlig støtte, herunder navnlig til at overtage konkurrerende virksomheder, medmindre der er tale om ganske særlige tilfælde.
(315)
Den græske centralbank mente ikke, at MBG var rentabel som selvstændig enhed i forbindelse med vurderingen af alle de græske banker i starten af 2012. MBG gav BCP store tab, og BCP ønskede derfor at sælge MBG, og hvis et salg ikke var muligt, havde BCP muligvis overvejet at lade virksomheden gå fallit. Salget af MBG var ligeledes et led i BCP's omstruktureringsplan (110). Overtagelsen kan derfor anses for at være led i en konsolideringsproces, der er nødvendig for at genoprette den finansielle stabilitet, jf. omstruktureringsmeddelelsens punkt 41.
(316)
Derudover var der ingen ikkestøttede tilbudsgivere blandt de tilbudsgivere, der indsendte et gyldigt bud på overtagelsen af MBG.
(317)
På den baggrund kan det konkluderes, at overtagelsen af MBG er omfattet af undtagelsen i afsnit 41 i omstruktureringsmeddelelsen.
7.5.4.4. Konklusion vedrørende overtagelsen af MBG
(318)
Det konkluderes, at overtagelsen i lyset af de græske bankers usædvanlige situation og de nærmere betingelser for overtagelsen af MBG er forenelig med de krav, der er fastlagt i omstruktureringsmeddelelsen.
7.6. FORENELIGHEDEN AF FORANSTALTNING A, B1, B2, B3 OG B4 MED OMSTRUKTURERINGSMEDDELELSEN
7.6.1. Kilder til vanskeligheder og følgerne for vurderingen i henhold til omstruktureringsmeddelelsen
(319)
Som angivet i afsnit 2.1.1 og 2.1.2 skyldes bankens vanskeligheder primært den græske statsgældskrise og den dybe recession i Grækenland og Sydeuropa. Hvad angår førstnævnte faktor, mistede den græske regering adgangen til finansmarkederne og måtte til sidst forhandle en aftale med sine nationale og internationale kreditorer, PSI-programmet, som resulterede i et haircut af fordringerne mod staten på 53,3 %. Desuden blev 31,5 % af fordringerne ombyttet med nye GSO'er med lavere rentesats og længere løbetid. Staten købte disse nye GSO'er tilbage af de græske banker i december 2012 til en kurs på mellem 30,2 % og 40,1 % af deres nominelle værdi, hvilket betød et yderligere tab for de græske banker. Ud over virkningen af PSI-programmet og tilbagekøbet af gæld for dens kapitalstilling måtte banken også registrere en enorm indlånsflugt fra 2010 til medio 2012 på grund af risikoen for, at Grækenland ville forlade euroen som følge af en uholdbar statsgæld og den økonomiske recession.
(320)
Den bevilgede støtte til banken, dvs. summen af foranstaltning B1, B2, B3 og B4 eller 7 335 mio. EUR, overstiger det bogførte tab som følge af PSI-programmet (5 911 mio. EUR).
(321)
Kommissionen erkender, at en del af kapitalbehovet kan tilskrives et pengeinstituts normale eksponering for risikoen ved udlån til staten i hjemlandet. Det forhold blev også påpeget i betragtning 63 og 74 i Piraeus-indledningsafgørelsen. Som følge heraf har banken et mindre behov for at afhjælpe moral hazard-problemer i sin omstruktureringsplan end andre støttede pengeinstitutter, som har akkumuleret for store risici. Da støtteforanstaltningerne er mindre konkurrencefordrejende, bør de foranstaltninger, der er truffet for at begrænse konkurrencefordrejningerne, derfor lempes tilsvarende. Eftersom PSI-programmet og tilbagekøbet af statsgæld udgør en gældsfritagelse til fordel for staten, kan forrentningen til staten af dens rekapitalisering af banker være lavere. Kommissionen bemærker imidlertid også, at bankens eksponering for udlån til staten var større end de øvrige store græske bankers eksponering (111). Det er således ikke alle tab på GSO'er, der kan tilregnes et pengeinstituts normale eksponering for risikoen ved udlån til staten i hjemlandet.
(322)
Den anden kilde til bankens tab er tabene på dens udlån til græske husholdninger og virksomheder. Kommissionen finder, at disse tab primært skyldes den usædvanligt dybe og langvarige recession og nedgangen i BNP på ca. 25 % over fem år og ikke en risikabel udlånspraksis i banken. Som følge heraf skaber den støtte, der blev ydet til at dække tabene, ikke moral hazard-problemer, hvilket er tilfældet, når støtten beskytter en bank mod konsekvenserne af tidligere risikabel adfærd. Støtten er derfor mindre fordrejende (112).
(323)
En del af bankens kapitalbehov og tab på lån hidrører imidlertid fra en række internationale datterselskaber. Stresstesten, der blev foretaget i 2012 for at fastslå bankens kapitalbehov, viste, at prognoserne for tab på udenlandske lån lå på 1 314 mio. EUR i referencescenariet og 1 624 mio. EUR i det negative scenarie. Flere af disse udenlandske virksomheder havde været tabsgivende i de senere år. Tabene på internationale aktiviteter beløb sig til 244 mio. EUR før skat i 2012 (113). De udenlandske aktiver drænede ligeledes likviditeten.
(324)
Det kan derfor konkluderes, at en betydelig del af tabene og behovet for støtte er omfattet af punkt 14 i forlængelsesmeddelelsen fra 2011, der giver Kommissionen mulighed for at lempe kravene. På samme måde skyldes en del af støttebehovet den usædvanligt dybe recession og ikke risikabel udlånspraksis. Denne støtte skaber ikke moral hazard-problemer og er derfor mindre fordrejende.
(325)
Endelig skyldes en del af støttebehovet bankens egen risikotagning, især i forbindelse med bankens store beholdning af GSO'er og udenlandske datterselskaber.
7.6.2. Rentabilitet
(326)
En omstruktureringsplan skal sikre, at pengeinstituttet er i stand til at genoprette sin langsigtede rentabilitet inden udløbet af omstruktureringsperioden (afsnit 2 i omstruktureringsmeddelelsen). I det foreliggende tilfælde er omstruktureringsperioden defineret som perioden mellem datoen for vedtagelsen af denne afgørelse og den 31. december 2018.
(327)
I overensstemmelse med punkt 9, 10 og 11 i omstruktureringsmeddelelsen fremsendte Grækenland en omfattende og detaljeret omstruktureringsplan, som giver fuldstændige oplysninger om bankens forretningsmodel. I planen påpeges også årsagerne til bankens vanskeligheder samt de foranstaltninger, der er truffet for at afhjælpe alle bankens rentabilitetsproblemer. I omstruktureringsplanen beskrives navnlig den valgte strategi til at sikre bankens driftseffektivitet og nedbringe det høje niveau af nødlidende lån, dens sårbare likviditets- og kapitalstilling og dens udenlandske selskaber, som gennem de seneste år har været afhængige af moderselskabet med hensyn til finansiering og kapital.
7.6.2.1. Græsk bankvirksomhed
(328)
Med hensyn til likviditet (114) og bankens afhængighed af finansiering fra Eurosystemet regnes der i omstruktureringsplanen med en begrænset vækst på balancen i Grækenland, mens indlånsbasen skulle stige igen. Afhængigheden af statsgaranteret ELA, som allerede er blevet mindre, vil fortsat falde, og det vil også gøre det nemmere for banken at nedbringe sine finansieringsomkostninger.
(329)
Tilsagnet om forholdet mellem udlån og indlån anført i betragtning 137 sikrer, at bankens balancestruktur er bæredygtig ved udløbet af omstruktureringsperioden. Salget af værdipapirer og afhændelse af andre aktiviteter uden for kerneforretningen vil også styrke bankens likviditetsstilling. På grund af bankens fortsat pressede likviditetsstilling kan Kommissionen godtage de græske myndigheders anmodning om at måtte tilføre banken likviditet i henhold til den græske bankstøtteordnings foranstaltninger vedrørende garantier og statsobligationslån og den statsgaranterede ELA.
(330)
For at nedbringe finansieringsomkostningerne har Grækenland også givet tilsagn om, at banken fortsat vil nedsætte de rentesatser, den betaler på indlån i Grækenland, jf. betragtning 137. En sådan nedbringelse af indlånsomkostningerne vil være et centralt bidrag til at forbedre bankens rentabilitet før hensættelser.
(331)
Siden krisens begyndelse har banken foretaget store opkøb, der har øget bankens størrelse og indlånsbase markant. Banken har integreret de opkøbte virksomheder på rekordtid. Banken er i gang med at realisere alle synergieffekterne af disse overtagelser. Banken er begyndt at rationalisere sit filialnet i Grækenland ved at reducere antallet af filialer og ansatte (115). Inden 2017 vil bankens samlede omkostninger i Grækenland være faldet med yderligere […] % i forhold til 2013. For at nå dette mål har Grækenland givet tilsagn om, at banken vil reducere antallet af filialer og ansatte i Grækenland til henholdsvis […] og […] pr. 31. december 2017 og de maksimale samlede omkostninger i Grækenland til […] mia. EUR. Den forventede omkostningsprocent vil være under […] % ved udgangen af omstruktureringsperioden. Kommissionen mener, at omstruktureringsplanen sikrer bankens effektivitet i det nye markedsklima.
(332)
Et andet nøgleområde er forvaltningen af nødlidende lån, idet disse udgjorde 36 % af bankens portefølje pr. 31. december 2013 (116). Banken agter at forbedre sin kreditpolitik (grænser, sikkerhedsstillelse) og at fokusere på kerneaktiviteten for at minimere sine tab. Grækenland har også givet tilsagn om, at banken vil overholde høje standarder for kreditpolitikken for at styre risici og maksimere værdien for banken på hvert trin af kreditprocessen, herunder omlægning af lån, som anført i betragtning 141.
7.6.2.2. Selskabsledelse
(333)
Der er ligeledes fokus på bankens selskabsledelse, da stabilitetsfonden ejer aktiemajoriteten i banken efter rekapitaliseringen i foråret 2013, men med begrænset stemmeret. Derudover ejer nogle af de private investorer, der kontrollerer banken, også warrants, og de ville således få den fulde fordel, hvis aktiekursen steg kraftigt i omstruktureringsperioden. Da situationen kunne skabe moral hazard-problemer, nåede banken og stabilitetsfonden til enighed om en særlig ramme for deres indbyrdes forbindelser i 2013. Denne aftale sikrer, at bankens største aktionærer ikke blander sig i bankens daglige drift, og sikrer samtidig, at stabilitetsfonden kan overvåge gennemførelsen af omstruktureringsplanen og forhindre, at bankens ledelse tager for store risici, gennem hensigtsmæssige høringsprocedurer. Banken har også lovet nøje at overvåge sin eksponering for tilknyttede låntagere. Kommissionen ser positivt på, at stabilitetsfonden automatisk genvinder sine stemmerettigheder, hvis banken ikke gennemfører sin omstruktureringsplan.
7.6.2.3. Internationale aktiviteter
(334)
En række af bankens internationale aktiviteter har førhen trukket store veksler på dens kapital og likviditet som anført i betragtning 323.
(335)
Ifølge omstruktureringsplanen vil banken fortsat have fokus på hjemmemarkedet. Banken har allerede solgt sit datterselskab i USA. Den er også begyndt at rationalisere de øvrige datterselskaber for at skærpe udlånsgarantiproceduren og mindske datterselskabernes udækkede finansieringsbehov. Den planlægger en yderligere rationalisering af sit netværk i de tilbageværende datterselskaber som anført i betragtning 130.
(336)
De samlede udenlandske aktiver vil således blive reduceret fremover. Ved afslutningen af omstruktureringsperioden vil de tegne sig for en […] del af bankens samlede balance.
(337)
Derfor mener Kommissionen, at banken vil have omstruktureret og indskrænket disse udenlandske selskaber tilstrækkeligt til at undgå at blive eksponeret for yderligere kapitalbehov og likviditetsmangler i fremtiden. Bankens tilsagn som omhandlet i betragtning 138 om at afholde sig fra at tilføre store kapitalbeløb til sine internationale datterselskaber bidrager også til at sikre, at udenlandske datterselskaber ikke kommer til at udgøre en trussel mod bankens kapital- eller likviditetsstilling.
7.6.2.4. Konklusion vedrørende rentabilitet
(338)
Referencescenariet, der er beskrevet i afsnit 2.4, viser, at banken ved udgangen af omstruktureringsperioden vil kunne få et afkast, som sætter den i stand til at dække alle sine omkostninger og sikre et passende afkast på egenkapitalen under hensyntagen til bankens risikoprofil. Samtidig viser prognosen for bankens kapitalstilling, at denne forbliver på et tilfredsstillende niveau.
(339)
Endelig bemærker Kommissionen det negative scenarie, der beskrives i bankens omstruktureringsplan som forelagt af de græske myndigheder. Dette negative scenarie bygger på et sæt formodninger, som er aftalt med stabilitetsfonden. Det forudsætter en længere og dybere recession og en alvorligere deflation i ejendomspriserne. Omstruktureringsplanen viser, at banken er i stand til at modstå en rimelig mængde stress, idet banken i det negative scenarie fortsat er rentabel og har en god kapitalstilling ved udgangen af omstruktureringsperioden.
(340)
Den yderligere kapital, der blev rejst i 2014, nemlig 1 750 mio. EUR, er tilstrækkelig til, at banken kan klare referencescenariet i 2013-stresstesten i omstruktureringsperioden og indløse præferenceaktierne, hvilket banken gjorde i maj 2014 (117). […] Kommissionen minder om, at den græske centralbank allerede i vurderingen af kapitalbehovet i referencescenariet indregnede flere justeringer, som resulterede i en stigning i det anslåede kapitalbehov sammenlignet med det kapitalbehov, der blev anslået i bankens eget referencescenarie. Kommissionen mener derfor, at kapitalbehovet i referencescenariet som anslået af den græske centralbank kan anses for at være en slags stresstest. Kommissionen kan godt konkludere, at banken er rentabel, uden at banken har kapital nok på forhånd til at dække kapitalbehovet i det negative scenarie som anslået af den græske centralbank, da dette anslåede niveau rummer en høj grad af stress, og da kapitalforhøjelsen i marts 2014 viser, at banken på ny har fået adgang til kapitalmarkederne.
(341)
Desuden er det positivt, at banken ikke agter at foretage yderligere investeringer i ikkeinvesteringsværdige værdipapirer, hvilket vil bidrage til at opretholde dens kapital- og likviditetsstilling.
(342)
Det konkluderes derfor, at den allerede gennemførte omstrukturering og den yderligere planlagte omstrukturering er tilstrækkelig til at genoprette bankens langsigtede rentabilitet.
7.6.3. Egetbidrag og byrdefordeling
(343)
Som anført i afsnit 3 i omstruktureringsmeddelelsen bør bankerne og deres kapitalindskydere i så udstrakt grad som muligt bidrage til omstruktureringen, så det sikres, at støtten begrænses til det nødvendige minimum. Bankerne bør således anvende deres egne midler til at finansiere omstruktureringen ved f.eks. at afhænde aktiver, og kapitalindskyderne bør så vidt muligt absorbere bankens tab.
7.6.3.1. Bankens egetbidrag: afhændelser og omkostningsnedskæringer
(344)
Banken har allerede afhændet små udenlandske selskaber (i USA) og nedgearet en del af sin portefølje for at forbedre sit kapitalgrundlag og sin likviditetsstilling. I henhold til omstruktureringsplanen skal der foretages en nedgearing af bankens udenlandske aktiviteter, jf. betragtning 125-129. I betragtning af den nedgearing og de afhændelser, der allerede er gennemført, og efter gennemførelsen af tilsagnene om nedgearing og afhændelser af udenlandske selskaber vil banken have reduceret sin geografiske tilstedeværelse i […] betydeligt. Reduktionen af bankens internationale aktiver vil også reducere den eventuelle risiko for, at der vil blive behov for støtte i fremtiden, betydeligt. Det bidrager således til at reducere støttebeløbet til et minimum.
(345)
For at begrænse kapitalbehovet vil banken ikke bruge kapital til at støtte eller udvide sine udenlandske datterselskaber, jf. betragtning 138. Desuden sikrer Grækenlands tilsagn, at banken ikke foretager dyre opkøb.
(346)
Banken har også indledt et vidtrækkende omkostningsnedskæringsprogram som anført i afsnit 2.4.2. Dens omkostninger vil falde yderligere frem til 2017. Arbejdsstyrken reduceres og lønningerne nedsættes. Grækenland har ligeledes givet tilsagn om at begrænse lønniveauet for bankens ledelse, […].
7.6.3.2. Historiske aktionærers del af byrden og ny kapital rejst på markedet
(347)
Bankens historiske aktionærer blev udvandet i forbindelse med fortegningsemissionen i 2009 (118) og igen i forbindelse med stabilitetsfondens rekapitalisering (foranstaltning B4) og den private kapitaltilførsel i 2013 og marts 2014. Aktieposten ejet af bankens aktionærer, der på daværende tidspunkt omfattede de investorer, som havde indskudt kapital i 2009, blev f.eks. reduceret fra 100 % forud for rekapitaliseringen i foråret 2013 til blot 2,3 % efter rekapitaliseringen. Banken har desuden ikke udbetalt kontant udbytte siden 2008. Ud over de historiske aktionærers del af byrden har banken rejst en betydelig privat kapital siden krisens begyndelse i 2008, nemlig 807 mio. EUR i 2009, 1 444 mio. EUR i 2013 og 1 750 mio. EUR i 2014.
7.6.3.3. Efterstillede kreditorers del af byrden
(348)
Bankens indskydere af hybridkapital og efterstillede kreditorer har bidraget til bankens omstruktureringsomkostninger. Banken har gennemført en række tiltag vedrørende passivstyring for at generere kapital, jf. betragtning 134.
(349)
De resterende instrumenter er omfattet af forbuddet mod kuponrente som angivet i betragtning 143. Derfor mener Kommissionen, at der er sikret en passende byrdefordeling med hensyn til bidrag fra bankens indskydere af hybridkapital og efterstillede kreditorer, og at kravene i omstruktureringsmeddelelsen i den henseende er opfyldt.
7.6.3.4. Konklusion vedrørende egetbidrag og byrdefordeling
(350)
Sammenholdt med den samlede modtagne statslige rekapitalisering er egetbidraget og byrdefordelingen, navnlig i form af salg af aktier og reduktion af udlånsporteføljen, meget lavere end det niveau, som Kommissionen normalt anser for tilstrækkeligt. Reduktionen vedrører kun de udenlandske aktiviteter, der tegner sig for en begrænset del af bankens aktiviteter (119), og det er ikke hensigten at reducere udlåns- og indlånsporteføljen i Grækenland i forbindelse med omstruktureringen, der tværtimod er steget markant i det seneste år efter overtagelserne. Kommissionen tager imidlertid hensyn til de forhold, der er anført i afsnit 7.6.1, og navnlig til det forhold, at den modtagne støtte er delvist omfattet af undtagelsen i punkt 14 i forlængelsesmeddelelsen fra 2011, der giver Kommissionen mulighed for at acceptere et lavere egetbidrag og en lavere byrdefordeling. Kommissionen bemærker ligeledes på den positive side, at banken rejste 1 444 mio. EUR på markedet i maj 2013 og 1 750 mio. EUR i marts 2014, […]. Den kapital, der blev rejst i marts 2014, blev desuden rejst til en aktiekurs svarende til den aktiekurs, som stabilitetsfonden tegnede aktier til i forbindelse med rekapitaliseringen i foråret 2013 (foranstaltning B4). Den høje emissionskurs begrænsede således udvandingen af stabilitetsfonden. Banken tilbagebetalte ligeledes præferenceaktierne (foranstaltning A). Under hensyntagen til disse faktorer kan omstruktureringsplanen imidlertid anses for at omfatte tilstrækkelige foranstaltninger vedrørende egetbidraget og byrdefordelingen med henblik på at begrænse støtten til det nødvendige minimum.
7.6.4. Foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger
(351)
I henhold til omstruktureringsmeddelelsen skal en omstruktureringsplan indeholde foranstaltninger, der begrænser konkurrencefordrejninger og sikrer en konkurrencedygtig banksektor. Endvidere skal disse foranstaltninger også afhjælpe moral hazard-problemer og sikre, at der ikke anvendes statsstøtte til finansiering af konkurrencebegrænsende adfærd.
(352)
I henhold til punkt 31 i omstruktureringsmeddelelsen skal Kommissionen ved vurderingen af støttebeløbets størrelse og de konkurrencefordrejninger, støtten har givet anledning til, både tage hensyn til det absolutte og det relative støttebeløb samt byrdefordelingen og bankens position på markedet efter omstruktureringen. I den henseende minder Kommissionen om, at banken har modtaget kapitalstøtte fra staten svarende til 23,7 % af dens risikovægtede aktiver (120). Derudover fik banken likviditetsgarantier i 2010 for et beløb på 9,9 mia. EUR og statsobligationslån for et beløb på 1,3 mia. EUR, der tilsammen svarede til næsten 25 % af bankens balance. Banken modtog desuden statsgaranteret ELA. Foranstaltninger til begrænsning af potentielle fordrejninger af konkurrencen er dermed nødvendige i lyset af det store støttebeløb. Derudover har banken store markedsandele i Grækenland. Overtagelsen af de overførte ATE-aktiviteter, Geniki, de overførte cypriotiske aktiviteter og MBG øgede bankens markedsandele. Efter disse overtagelser beløb bankens andel af indlån i Grækenland sig til 29 % ved udgangen af 2013, og markedsandelen af boliglån, forbrugerlån og erhvervslån var henholdsvis 25 %, 22 % og 35 % (sammenholdt med henholdsvis 10 %, 8 %, 8 % og 14 % i 2011) (121).
(353)
Kommissionen minder om, at bankens vanskeligheder i vidt omfang skyldtes eksterne forstyrrelser såsom den græske statsgældskrise og den langvarige recession, der har rystet den græske økonomi siden 2008, som allerede anført i betragtning 74 i Piraeus-indledningsafgørelsen. Behovet for at afhjælpe moral hazard-problemer er således mindsket. Som anført i afsnit 7.6.1 i denne afgørelse er den konkurrencefordrejende virkning af støtteforanstaltningerne mindre i lyset af disse faktorer og således også nødvendigheden af foranstaltninger til at begrænse konkurrencefordrejninger. Af disse grunde kan Kommissionen undtagelsesvis acceptere, at hensigten med omstruktureringsplanen til trods for det store støttebeløb og de store markedsandele ikke er at nedbringe balancen og udlån i Grækenland. Det ville imidlertid være problematisk, hvis den mest støttede bank blandt de fire store græske banker og den bank, som voksede mest som følge af opkøb i de seneste år, fortsat voksede hurtigere i omstruktureringsperioden end markedet med risiko for at fortrænge de mindre støttede banker. Kommissionen glæder sig derfor over tilsagnet om, at banken ikke vil vokse hurtigere end markedet.
(354)
Kommissionen bemærker imidlertid, at de statslige rekapitaliseringer satte banken i stand til at videreføre sin bankvirksomhed på udenlandske markeder.
(355)
Kommissionen bemærker, at banken ud over den allerede gennemførte nedgearing og omstrukturering fortsat vil nedgeare og omstrukturere sine udenlandske aktiver inden den 30. juni 2018 (122). Derudover gav banken tilsagn om ikke at anvende statsstøtte til at finansiere flere aktiviteter på dette område. Statsstøtten vil således ikke blive anvendt til at fordreje konkurrencen på disse udenlandske markeder.
(356)
Grækenland har også givet tilsagn om, at banken ikke vil foretage dyre opkøb, hvilket sikrer, at banken ikke bruger den modtagne statsstøtte til at opkøbe nye virksomheder. Dette forbud medvirker til at sikre, at statsstøtten kun benyttes til at støtte genoprettelsen af rentabiliteten i den græske bankvirksomhed og f.eks. ikke til vækst på udenlandske markeder.
(357)
Tilsagnet om at nedsætte den uholdbart høje rente, der betales på græske indlån, sikrer også, at statsstøtten ikke bruges til at finansiere uholdbare indlånsstrategier, som fordrejer konkurrencen på det græske marked. Tilsagnet om at gennemføre strenge retningslinjer for prissætning på nye udlån på grundlag af en korrekt kreditrisikovurdering vil ligeledes forhindre banken i at fordreje konkurrencen på det græske marked med uhensigtsmæssige prisstrategier for udlån til kunder.
(358)
Under hensyntagen til den specifikke situation beskrevet i afsnit 7.6.1 og foranstaltningerne i omstruktureringsplanen mener Kommissionen, at der er truffet tilstrækkelige beskyttelsesforanstaltninger til at begrænse konkurrencefordrejningerne.
7.6.5. Tilsyn
(359)
I medfør af afsnit 5 i omstruktureringsmeddelelsen skal Kommissionen have periodiske rapporter for at kontrollere, at omstruktureringsplanen gennemføres korrekt. Som anført i tilsagnene (123) fra Grækenland vil Grækenland sikre, at den tilsynsførende administrator, som allerede er udpeget af banken med Kommissionens godkendelse, indtil udgangen af omstruktureringsperioden, dvs. den 31. december 2018, fører tilsyn med de tilsagn, som Grækenland har givet om omstrukturering af aktiviteterne i Grækenland og udlandet og om selskabsledelse og forretningsaktiviteter. Kommissionen mener derfor, at der er sikret et korrekt tilsyn med gennemførelsen af omstruktureringsplanen.
7.6.6. Konklusion vedrørende foreneligheden af foranstaltning A, B1, B2, B3 og B4 med omstruktureringsmeddelelsen
(360)
Kommissionen mener, at omstruktureringsplanen sammen med tilsagnene i bilaget til denne afgørelse sikrer genoprettelsen af bankens langsigtede rentabilitet, at den er tilstrækkelig med hensyn til byrdefordelingen og egetbidraget, at den på en hensigtsmæssig måde afbøder de konkurrencefordrejende virkninger af de støtteforanstaltninger, der er undersøgt i denne afgørelse, og at den er proportional. Omstruktureringsplanen og de tilsagn, der blev forelagt Kommissionen, opfylder kriterierne i omstruktureringsmeddelelsen.
8. KONKLUSION
(361)
Kommissionen beklager, at Grækenland ulovligt har gennemført støtteforanstaltning B2, B3 og B4 i strid med traktatens artikel 108, stk. 3, eftersom foranstaltningerne blev gennemført, før de formelt blev anmeldt. Disse foranstaltninger samt de øvrige foranstaltninger, der er analyseret i denne afgørelse kan imidlertid anses for at være forenelige med det indre marked -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE
Artikel 1
1. Følgende foranstaltninger, der er gennemført af Grækenland, udgør statsstøtte i henhold til traktatens artikel 107, stk. 1:
a)
likviditetsstøtten i en nødsituation tilført Piraeus Bank S.A. af den græske centralbank og garanteret af Grækenland (foranstaltning L2)
b)
den anden midlertidige rekapitalisering på 1 553 mio. EUR ydet af den græske finansielle stabilitetsfond (»stabilitetsfonden«) til Piraeus Bank S.A. i december 2012 (foranstaltning B2)
c)
tilsagnserklæringen på 1 082 mio. EUR afgivet af stabilitetsfonden til Piraeus Bank S.A. den 20. december 2012 (foranstaltning B3)
d)
rekapitaliseringen på 5 891 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Piraeus Bank S.A. i foråret 2013 (foranstaltning B4)
e)
rekapitaliseringen på 524 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Piraeus Bank S.A. i foråret 2013 (foranstaltning C).
2. I lyset af omstruktureringsplanen for Piraeus Bank Group, der omfatter Piraeus Bank S.A. og alle bankens datterselskaber og filialer, og som blev fremlagt den 25. juni 2014, og Grækenlands tilsagn af samme dato er følgende statsstøtte forenelig med det indre marked:
a)
kapitaltilførslen på 750 mio. EUR ydet af Grækenland til Piraeus Bank S.A. i maj 2009 og december 2011 i henhold til rekapitaliseringsordningen (foranstaltning A)
b)
likviditetsstøtte i en nødsituation tilført Piraeus Bank S.A. af den græske centralbank og garanteret af Grækenland siden juli 2011 for et beløb på 30,4 mia. EUR pr. 31. december 2012 (foranstaltning L2)
c)
den første midlertidige rekapitalisering på 4,7 mia. EUR ydet af stabilitetsfonden til Piraeus Bank S.A. i maj 2012 (foranstaltning B1)
d)
den anden midlertidige rekapitalisering på 1 553 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Piraeus Bank S.A. i december 2012 (foranstaltning B2)
e)
tilsagnserklæringen om 1 082 mio. EUR afgivet af stabilitetsfonden til Piraeus Bank S.A. den 20. december 2012 (foranstaltning B3)
f)
rekapitaliseringen på 5 891 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Piraeus Bank S.A. i foråret 2013 (foranstaltning B4)
g)
rekapitaliseringen på 524 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Piraeus Bank S.A. i foråret 2013 (foranstaltning C).
Artikel 2
Denne afgørelse er rettet til Den Hellenske Republik.
Udfærdiget i Bruxelles, den 23. juli 2014.
ODLUKA KOMISIJE (EU) 2015/455
od 23. srpnja 2014.
o državnoj potpori SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN) koju je provela Grčka za bankarsku grupu Piraeus u vezi s dokapitalizacijom i restrukturiranjem banke Piraeus S.A.
(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 5217)
(Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,
uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),
nakon što je pozvala države članice i druge zainteresirane strane da podnesu svoje primjedbe u skladu s gore navedenim odredbama (1),
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. POSTUPAK POVEZAN S BANKOM PIRAEUS
(1)
Komisija je odlukom od 19. studenoga 2008. odobrila program pod nazivom „Mjere potpore za kreditne institucije u Grčkoj” („Program potpore grčkim bankama”) namijenjen osiguranju stabilnosti grčkoga financijskog sustava. Programom potpore grčkim bankama omogućava se dodjeljivanje potpore u okviru njegovih triju mjera: mjere dokapitalizacije, mjere osiguranja jamstva i mjere zaduživanja izdavanjem državnih obveznica (2). U svibnju 2009. Grčka je dokapitalizirala banku Piraeus („Banka” (3)) u okviru mjere dokapitalizacije.
(2)
U uvodnoj izjavi 14. Odluke od 19. studenoga 2008. navedeno je da će se Komisiji dostaviti plan za restrukturiranje u pogledu korisnika te mjere dokapitalizacije.
(3)
Grčka nadležna tijela Komisiji su 23. srpnja 2010. dostavila plan za restrukturiranje. Komisija je registrirala taj plan i njegove naknadne izmjene te dodatne informacije koje su dostavila grčka nadležna tijela kao predmet SA.30342 (PN 26/2010) i zatim predmet SA.32787 (2011/PN).
(4)
Banka je u više navrata ostvarivala korist od državnih jamstava i zaduživanja izdavanjem državnih obveznica u okviru programa potpore grčkim bankama (4). Ostvarila je korist i od likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država.
(5)
Grčki fond za financijsku stabilnost („GFFS”) Banci je 20. travnja 2012. dostavio pismo u kojem se obvezao na sudjelovanje u planiranom povećanju temeljnog kapitala Banke. GFFS je Banci 28. svibnja 2012. odobrio dokapitalizaciju za premošćivanje u iznosu od 4 700 milijuna EUR („prva dokapitalizacija za premošćivanje”).
(6)
Grčka nadležna tijela 10. svibnja 2012. Komisiji su službeno dostavila pismo o preuzimanju obveze koje je Banci dostavio GFFS. Komisija je to evidentirala kao neprijavljenu potporu (predmet SA.34826 (2012/NN)) s obzirom na to da je mjera već bila provedena.
(7)
Komisija je 27. srpnja 2012. pokrenula službeni istražni postupak u pogledu prve dokapitalizacije za premošćivanje („Odluka o pokretanju postupka u pogledu banke Piraeus”) (5).
(8)
GFFS je Banci u prosincu 2012. odobrio drugu dokapitalizaciju za premošćivanje u iznosu od 1 553 milijuna EUR („druga dokapitalizacija za premošćivanje”). GFFS je Banci 21. prosinca 2012. isto tako dostavio pismo o preuzimanju obveze koja se odnosi na sudjelovanje u povećanju temeljnog kapitala Banke i u izdavanju konvertibilnih instrumenata kapitala koji će se izdati, i to u ukupnom iznosu od 1 082 milijuna EUR (6). Grčka nadležna tijela o tim su mjerama obavijestila Komisiju 20. prosinca 2012. (7)
(9)
U rujnu 2012. Banka je objavila svoju namjeru da od banke Société Générale S.A. („Société Générale”) preuzme banku Geniki. Tijekom rujna i listopada Komisija je održala brojne telekonferencije te razmijenila elektroničke poruke s predstavnicima grčkih nadležnih tijela i Banke glede preuzimanja banke Geniki.
(10)
Banka je 19. listopada 2012. s bankom Société Générale potpisala ugovor o kupnji dionica glede preuzimanja ukupnog udjela banke Société Générale (99,08 %) u banci Geniki.
(11)
Službe Komisije poslale su 12. prosinca 2012. Grčkoj dopis koji je sadržavao preliminarnu procjenu preuzimanja banke Geniki.
(12)
Banka je 26. veljače 2013. obavijestila Komisiju o svojim namjerama da preuzme Millennium Bank Greece S.A („MBG”). Komisija je održala nekoliko telekonferencija te razmijenila elektroničke poruke s grčkim nadležnim tijelima i Bankom glede preuzimanja MBG-a.
(13)
Službe Komisije poslale su 25. ožujka 2013. Grčkoj dopis koji je sadržavao preliminarnu procjenu preuzimanja MBG-a.
(14)
Banka je 22. travnja 2013. objavila da je postigla dogovor s bankom Millennium Banco Comercial Portugues („BCP”) glede preuzimanja čitavog temeljnog kapitala MBG-a i sudjelovanju BCP-a u budućem povećanju kapitala banke Piraeus.
(15)
GFFS je 3. lipnja 2013. djelomično pretvorio prvu i drugu dokapitalizaciju za premošćivanje u vlasnički kapital u ukupnom iznosu od 5 891 milijun EUR. GFFS je u Banku uložio i dodatni iznos od 1 094 milijuna EUR kako se obvezao kada je Banka preuzela veći dio Poljoprivredne banke Grčke („ATE”) i grčkih podružnica triju ciparskih banaka (vidjeti odjeljak 1.2.). Pored toga, privatni su ulagači uložili 1 444 milijuna EUR. Ukupna dokapitalizacija iznosila je 8 429 milijuna EUR i naziva se „dokapitalizacija iz proljeća 2013.”
(16)
Grčka nadležna tijela Komisiji su 19. prosinca 2013. dostavila informacije o uvjetima dokapitalizacije iz proljeća 2013.
(17)
Grčka nadležna tijela Komisiji su 25. lipnja 2014. dostavila konačni plan restrukturiranja Banke („plan restrukturiranja”). Istog su datuma dostavila informacije o likvidnosnoj potpori u izvanrednim situacijama za koju jamči država. Navela su da žele nastaviti pružati Banci taj oblik likvidnosne potpore te državna jamstva za dužničke instrumente i zaduživanje izdavanjem državnih obveznica u okviru programa potpore grčkim bankama.
(18)
Tijekom upravnog postupka Komisija je održala brojne sastanke i telekonferencije te razmijenila elektroničke poruke s predstavnicima grčkih nadležnih tijela i Banke.
(19)
Grčka prihvaća da se ova odluka iznimno donese samo na engleskom jeziku.
1.2. POSTUPAK KOJI SE ODNOSI NA PREUZETA PODUZEĆA
1.2.1. Postupak koji se odnosi na banku ATE
(20)
Grčka je u travnju 2011. dokapitalizirala banku ATE s 1 445 milijuna EUR (taj je iznos uključivao 675 milijuna EUR koji su prvobitno dodijeljeni u okviru grčkog Programa dokapitalizacije). Osim toga, banka ATE primila je i likvidnosnu potporu u iznosu od 6 103 milijuna EUR. Komisija je odlukom od 23. svibnja 2011. odobrila te mjere utemeljene na planu restrukturiranja banke ATE („Odluka o restrukturiranju banke ATE”) (8).
(21)
Grčka je 29. prosinca 2011. sudjelovala u izdavanju prava na kapital banke ATE u iznosu od 290 milijuna EUR.
(22)
Grčka je 22. ožujka 2012. dostavila izvješće Središnje banke Grčke u kojemu se predlaže rješavanje banke ATE kroz postupak kupovine i pripajanja (9) odabrane imovine i obveza banke ATE („Prenesene djelatnosti banke ATE”), dok bi se preostala imovina i obveze riješile putem loše banke.
(23)
Banka je u srpnju 2012. objavila preuzimanje većeg dijela banke ATE za koju je pokrenut postupak likvidacije.
(24)
GFFS je tada preuzeo obvezu da pokrije potrebe Banke za kapitalom koje proisteknu iz preuzete imovine. Grčka središnja banka zaključila je 27. siječnja 2013. da kapital potreban u regulatorne svrhe kao rezultat preuzimanja Prenesenih djelatnosti banke ATE iznosi 570 milijuna EUR koje će osigurati GFFS.
(25)
Komisija je Odlukom od 3. svibnja 2013. (10) („Odluka o likvidaciji banke ATE”) zaključila da mjere potpore koje su dodijeljene u trenutku prijenosa Prenesenih djelatnosti banke ATE nisu državna potpora Banci nego Prenesenim djelatnostima banke ATE. Štoviše, Komisija je zaključila da će potpora biti spojiva s unutarnjim tržištem ako plan restrukturiranja Banke, koji sada uključuje Prenesene djelatnosti banke ATE omogući da se ponovno uspostavi njezina dugoročna održivost.
(26)
GFFS je u lipnju 2013. u Banku unio 570 milijuna EUR u okviru dokapitalizacije iz proljeća 2013. (11).
1.2.2. Postupak koji se odnosi na poslovanje u Grčkoj Ciparske banke, Ciparske narodne banke i Helenske banke („tri ciparske banke”)
(27)
Nakon izvanrednog sastanka Euroskupine (12) održanog 15. ožujka 2013., ciparska nadležna tijela i Europska unija, Međunarodni monetarni fond („MMF”) i Europska središnja banka („ESB”) postigli su politički dogovor o politici povezanoj s budućim makroekonomskim programom prilagodbe. Najprije, dogovoreno je, između ostalog, da će poslovanje triju ciparskih banaka biti preneseno na neku grčku banku.
(28)
Banka i ostale grčke banke izrazile su zanimanje za preuzimanje poslovanja te tri ciparske banke u Grčkoj.
(29)
GFFS je 22. ožujka 2013. dao svoj pristanak da Banka da ponudu za preuzimanje grčkih podružnica, depozita i kredita triju ciparskih banaka. Ponuda Banke bila je uvjetovana time da GFFS Banci osigura kapital iznosom jednak cijeni plaćenoj za kapital preuzetog poduzeća.
(30)
Grčka nadležna tijela i GFFS redovito su obavješćivali službe Komisije o napretku postupka i uvjetima preuzimanja.
(31)
Banka je 26. ožujka 2013. sa svakom od triju ciparskih banaka potpisala ugovor o prodaji i prijenosu njihovih djelatnosti u Grčkoj (depoziti, krediti i mreža podružnica).
(32)
Kao što je dogovoreno u ožujku 2013. GFFS je u Banku unio 524 milijuna EUR kapitala (13) kako bi odgovorio na potrebe za kapitalom koje su proistekle iz preuzimanja te imovine.
2. OPIS
2.1. BANKA I NJEZINE TEŠKOĆE
2.1.1. Opće informacije o grčkome bankarskom sektoru
(33)
Grčki realni bruto domaći proizvod („BDP”) smanjio se za 20 % od 2008. do 2012., kako je prikazano u tablici 1. Posljedica toga za grčke banke bio je nagao porast stope neplaćanja kredita odobrenih grčkom stanovništvu i trgovačkim društvima (14). Taj je razvoj negativno utjecao na rezultate imovine grčkih banaka i doveo do porasta potrebe za kapitalom.
Tablica 1.
Rast realnog BDP-a u Grčkoj, 2008. -2013.
Grčka
2008.
2009.
2010.
2011.
2012.
2013.
Rast realnog BDP-a, %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Izvor:
Eurostat, dostupno na internetu na http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(34)
Osim toga, Grčka je u veljači 2012. provela razmjenu obveznica s privatnim sektorom poznatu pod nazivom Uključivanje privatnog sektora („program UPS-a”). Grčke banke bile su uključene u program UPS-a, tijekom kojeg je grčka vlada postojećim privatnim imateljima obveznica ponudila nove vrijednosne papire (uključujući nove grčke državne obveznice („GDO-ove”), vrijednosne papire povezane s BDP-om i potvrde o plaćanju povezane s UPS-om koje je izdao Europski fond za financijsku stabilnosti („EFFS”) u zamjenu za postojeće grčke državne obveznice, uz nominalni popust od 53,5 % i duže rokove dospijeća (15). Grčka nadležna tijela objavila su rezultate te razmjene obveznica 9. ožujka 2012. (16). Razmjena je prouzročila značajne gubitke za imatelje obveznica (koje je Grčka središnja banka procijenila na u prosjeku 78 % nominalne vrijednosti starih GDO-ova za grčke banke) i potrebe za kapitalom koji su retroaktivno uknjiženi u financijske izvještaje grčkih banaka za 2011. Ukupni gubici glavnih grčkih banaka koji proizlaze iz UPS-a prikazani su u Tablici 2.
Tablica 2.
Ukupni gubici glavnih grčkih banaka koji proizlaze iz UPS-a (u milijunima EUR)
Banke
Nominalni iznos GDO-ova
Nominalni iznos kredita povezanih s državom
Ukupni nominalni iznos
Gubitak od GDO-ova koji proizlazi iz UPS-a
Gubitak kredita povezanih s državom koji proizlazi iz UPS-a
Ukupni bruto gubitak koji proizlazi iz UPS-a
Ukupni bruto gubitak koji proizlazi iz UPS-a/osnovni kapital (%)
Ukupni bruto gubitak koji proizlazi iz UPS-a/Ukupna imovina (%)
GSB
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
ATEbank
5 164
608
5 772
3 873
456
4 329
1 144
17,1
Geniki
384
7
391
287
5
292
78,1
8,9
MBG
185
0
185
137
0
137
29
2,2
Izvor:
Grčka središnja banka, Izvješće o dokapitalizaciji i restrukturiranju grčkoga bankarskog sektora, prosinac 2012., str. 14.
(35)
Budući da su grčke banke bile suočene sa znatnim manjkom kapitala, što je bila posljedica programa UPS-a i recesije koja još traje, za dokapitalizaciju tih banaka sredstva su osigurana Memorandumom o gospodarskoj i financijskoj politici („MGFP”) drugog programa prilagodbi za Grčku između grčke vlade, Europske unije, Međunarodnog monetarnog fonda („MMF”) i Europske središnje banke („ESB”) od 11. ožujka 2012. Grčka nadležna tijela procijenila su ukupne potrebe banke za dokapitalizacijom i troškove rješavanja koji će se financirati u okviru tog programa na 50 milijardi EUR (17). Taj je iznos izračunan na temelju ispitivanja otpornosti na stres koje je Grčka središnja banka provela za razdoblje od prosinca 2011. do prosinca 2014. („ispitivanje otpornosti na stres iz 2012.”) koje je provedeno na temelju prognoze gubitaka po kreditima koju je provelo društvo Blackrock (18). Sredstva za dokapitalizaciju grčkih banaka dostupna su preko GFFS-a. U tablici 3. sažet je izračun potreba za kapitalom za glavne grčke banke kako proizlazi iz ispitivanja otpornosti na stres iz 2012.
Tablica 3.
Ispitivanje otpornosti na stres iz 2012.: Potrebe za kapitalom glavnih grčkih banaka (u milijunima EUR)
Banke
Referentni osnovni kapital (prosinac 2011.)
Ukupni bruto gubitak koji proizlazi iz UPS-a (prosinac 2011.)
Rezerviranja povezana s UPS-om (lipanj 2011.)
Bruto kumulativni gubitak Prognoze za kreditni rizik
Pričuve za gubitke po kreditima (prosinac 2011.)
Unutarnje stvaranje kapitala
Ciljni osnovni kapital (prosinac 2014.)
Potrebe za kapitalom
GSB
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
ATEbank
378
-4 329
836
-3 383
2 344
468
1 234
4 920
Geniki
374
- 292
70
-1 552
1 309
-40
150
281
MBG
473
- 137
0
- 638
213
-79
230
399
Izvor:
Grčka središnja banka, Izvješće o dokapitalizaciji i restrukturiranju grčkoga bankarskog sektora, prosinac 2012., str. 8.
(36)
Prema MGFP-u iz ožujka 2012., „banke koje podnose održive planove za prikupljanje kapitala dobit će priliku podnijeti zahtjev za javnu potporu i primiti je tako da se čuvaju poticaji privatnom sektoru za dokapitalizaciju i time na najmanju moguću mjeru smanjuje opterećenje za poreznike” (19). Grčka središnja banka utvrdila je da su samo četiri najveće banke podnijele održive planove za prikupljanje kapitala (Eurobank, Nacionalna banka Grčke, Banka i banka Alpha) (20). One su od GFFS-a primile prvu dokapitalizaciju u svibnju 2012.
(37)
Domaći depoziti u bankama u Grčkoj smanjili su se za ukupno 37 % od kraja 2009. do lipnja 2012. zbog recesije i političke nesigurnosti. Te su banke morale plaćati veće kamate kako bi pokušale zadržati depozite. Troškovi depozita povećali su se, zbog čega se smanjila neto kamatna marža banaka. Budući da su grčke banke isključene iz financiranja na međubankovnom tržištu, postale su potpuno ovisne o financijskim sredstvima iz Eurosustava (21), od čega je velik dio bio u obliku likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država i koju je odobrila Grčka središnja banka.
(38)
Grčka je 3. prosinca 2012. pokrenula program otkupa za nove GDO-ove dobivene u okviru programa UPS-a po cijenama od 30,2 % do 40,1 % njihove nominalne vrijednosti (22). Grčke banke sudjelovale su u tom programu otkupa što je stvorilo dodatne gubitke u njihovim bilancama s obzirom na to da je računovodstveni gubitak (tj. razlika između tržišne i nominalne vrijednosti) uknjižen za te nove GDO-ove tijekom programa UPS-a postao konačan i nepovratan (23).
(39)
Četiri najveće grčke banke primile su od GFFS-a drugu dokapitalizaciju u prosincu 2012.
(40)
U proljeće 2013. dokapitalizacija za premošćivanje te četiri banke pretvorena je u trajnu dokapitalizaciju u redovnim dionicama, pri čemu je GFFS držao više od 80 % vlasničkih udjela u svakoj od te četiri banke. Za banke koje su uspjele privući prethodno utvrđen iznos privatnog kapitala (Banka, banka Alpha i Nacionalna banka Grčke) GFFS je primio dionice bez prava glasa, a privatnim su ulagačima dodijeljena jamstva na dionice GFFS-a.
(41)
U srpnju 2013. Grčka središnja banka angažirala je savjetnika za provođenje dijagnostičke studije o kreditnim portfeljima svih grčkih banaka. Taj je savjetnik izradio projekcije gubitaka po kreditu („PGK”) za sve domaće kreditne portfelje grčkih banaka te za kredite s grčkim rizikom u inozemnim podružnicama i društvima kćerima za razdoblje od tri i pol godine i za razdoblje cijelog trajanja kredita. Analizom su dobivene prognoze gubitaka po kreditu u dvama makroekonomskim scenarijima, osnovnom i negativnom. Prognoze gubitaka po kreditu za inozemne kreditne portfelje Grčka središnja banka procijenila je upotrijebivši podatke dobivene od savjetnika.
(42)
Na temelju savjetnikove procjene PGK-a Grčka središnja banka pokrenula je u jesen 2013. novo ispitivanje otpornosti na stres („ispitivanje otpornosti na stres iz 2013.”) kako bi procijenila stabilnost kapitalne pozicije grčkih banaka u osnovnim i u negativnim uvjetima. Grčka središnja banka provela je procjenu potreba za kapitalom uz tehničku pomoć drugog savjetnika.
(43)
Ključni dijelovi procjene potreba za kapitalom u okviru ispitivanja otpornosti na stres iz 2013. bile su i. procjene prognoze gubitaka po kreditu (24) za kreditne portfelje banaka na konsolidiranoj osnovi za grčki rizik i inozemni rizik, bez postojećih kreditnih pričuva, i ii. procijenjena operativna profitabilnost banaka za razdoblje od lipnja 2013. do prosinca 2016. na temelju konzervativne prilagodbe planova restrukturiranja koji su Grčkoj središnjoj banci dostavljeni tijekom četvrtog tromjesečja 2013. U tablici 4. sažet je izračun potreba za kapitalom za glavne grčke banke na konsolidiranoj osnovi u osnovnom scenariju za to ispitivanje otpornosti na stres iz 2013.
Tablica 4.
Ispitivanje otpornosti na stres iz 2013.: potrebe za kapitalom grčkih banaka na konsolidiranoj osnovi u osnovnom scenariju (u milijunima EUR)
Banke
Referentni osnovni kapital (lipanj 2013.) (1)
Pričuve za gubitke po kreditima (lipanj 2013.) (2)
PGK za grčki rizik (3)
PGK za inozemni rizik (25) (4)
Unutarnje stvaranje kapitala (5)
Stopa osnovnog kapitala u ispitivanju otpornosti na stres (prosinac 2016.) (6)
Potrebe za kapitalom (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
GSB (26)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (27)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
(44)
Grčka središnja banka objavila je 6. ožujka 2014. rezultate ispitivanja otpornosti na stres iz 2013. i zahtijevala od banaka da dostave svoje planove za prikupljanje kapitala do sredine travnja 2014. kako bi se obuhvatile potrebe za kapitalom u okviru osnovnog scenarija.
(45)
Banke su nastavile s povećanjem kapitala u razdoblju između kraja ožujka i početka svibnja 2014.
2.1.2. Korisnik
(46)
Banka pruža univerzalne bankarske usluge uglavnom u Grčkoj te središnjoj, istočnoj i jugoistočnoj Europi (Rumunjska, Bugarska, Srbija, Albanija, Ukrajina i Cipar). Ona nudi čitav raspon bankarskih i financijskih proizvoda i usluga stanovništvu i poduzećima. Posluje sa stanovništvom, poslovnim i privatnim subjektima, pruža usluge upravljanja imovinom, riznice i investicijskog bankarstva. Sjedište Banke nalazi se u Grčkoj i njezine su dionice uvrštene na Atenskoj burzi. Banka je na dan 30. prosinca 2012. imala ukupno 18 597 zaposlenika (28).
(47)
Banka je sudjelovala u programu UPS-a te razmijenila GDO-ove i kredite povezane s državom u nominalnom iznosu od 7,7 milijardi EUR. Njezin ukupni trošak povezan s UPS-om iznosio je oko 5 911 milijuna EUR prije oporezivanja i u potpunosti je knjižen u njezinim poslovnim knjigama za 2011. (29) Tijekom programa otkupa iz prosinca 2012. Banka je prodala nove GDO-ove koje je dobila u okviru UPS-a po cijeni znatno nižoj od njihove nominalne vrijednosti. Tom su prodajom stvoreni gubitci od novih GDO-ova.
(48)
Ključni podaci za Banku iz prosinca 2010., prosinca 2011., prosinca 2012. i prosinca 2013. (konsolidirani podaci) prikazani su u tablici 5.
Tablica 5.
Ključni podaci o banci Piraeus za 2010., 2011., 2012. i 2013.
Dobit i gubitak
(u milijunima EUR)
2010.
2011.
2012. (30)
2013. (31)
Neto prihodi od kamata
1 207
1 194
1 047
1 664
Ukupni operativni prihodi
1 510
1 245
1 921
2 205
Ukupni operativni troškovi
(884)
(840)
(931)
(1 680)
Prihodi prije rezerviranja
625
405
989
525
Gubici od umanjenja vrijednosti za pokrivanje kreditnog rizika
(611)
(1 973)
(2 519)
(2 536)
Gubici od umanjenja vrijednosti po osnovi GDO-ova i kredita prihvatljivih za UPS
(5 911)
Negativni goodwill
351
3 810
Neto dobit/gubitak
(21)
(6 618)
(507)
2 546
Odabrani podaci o obujmu
(u milijunima EUR)
31. prosinca 2010.
31. prosinca 2011.
31. prosinca 2012. (31)
31. prosinca 2013. (32)
Ukupni neto krediti i predujmovi klijentima
(neto)
40 150
35 634
44 613
62 366
Depoziti
29 475
21 796
36 971
54 279
Ukupna imovina
57 561
49 352
70 408
92 010
Ukupni vlasnički kapital (30)
3 273
(1 940)
(2 316)
8 543
(49)
U tablici 5. prikazano je da je, osim golemih gubitaka uknjiženih 2011. zbog programa UPS-a (5 911 milijuna EUR (33)), Banka pretrpjela pad prihoda (prouzročen, među ostalim, većim troškom depozita) i sve veće gubitke od umanjenja vrijednosti u svojim kreditnim portfeljima u Grčkoj i u inozemstvu do sredine 2012. U pogledu likvidnosti Banka je pretrpjela veliku štetu od odljeva depozita. Stanje se donekle popravilo nakon što je Banka počela s preuzimanjima u srpnju 2012.
(50)
U okviru ispitivanja otpornosti na stres iz 2013. Grčka središnja banka procijenila je potrebe Banke za kapitalom na 465 milijuna EUR za osnovni scenarij.
(51)
Banka je u ožujku 2014. pokrenula povećanje kapitala od 1 752 milijuna EUR kako bi pokrila potrebe za kapitalom spomenute u uvodnoj izjavi 50. i otplatila 940 milijuna EUR u povlaštenim dionicama koje je držala Grčka (34). Za razliku od povećanja kapitala Eurobanke iz travnja 2014. GFFS nije obvezao Banku da unese kapital u okviru povećanja kapitala u slučaju nedostatne potražnje privatnih ulagatelja. Povećanje kapitala Banke postignuto je kroz ponudu vlasničkog kapitala bez prava prvokupa (tj. povećanje kapitala s ukidanjem prava prvokupa) međunarodnim ulagateljima i javnu ponudu u Grčkoj. Utvrđena je cijena upisa od 1,7 EUR po dionici.
(52)
Banka je nakon povećanja kapitala 22. svibnja 2014. objavila da je Grčkoj isplatila povlaštene dionice u ukupnom iznosu od 750 milijuna EUR (35).
2.2. BANKARSKO POSLOVANJE U GRČKOJ KOJE JE PREUZELA BANKA
2.2.1. Preuzimanje banke ATE
(53)
Grčka je 1929. osnovala banku ATE kao neprofitnu organizaciju. Do ranih 1990.-ih banka ATE bila je specijalizirana financijska institucija koja je podupirala razvoj poljoprivrednog sektora u ime grčke države. To je društvo u prosincu 2000. uvršteno na Atensku burzu. Dana 14. studenog 2011. Grčka je bila glavni dioničar banke ATE s udjelom od 89,9 %.
(54)
Banka ATE djelovala je u svim bankarskim djelatnostima, sa stanovništvom i poslovnim subjektima, pružala je financijske usluge poput djelatnosti osiguranja i lizinga te je stekla velike udjele u društvima koja posluju u nefinancijskim sektorima, uključujući industriju proizvodnje šećera i mljekarsku industriju.
(55)
U srpnju 2012. banka ATE pružala je svoje usluge kroz mrežu od 468 podružnica i imala je 5 024 zaposlenika. Njezini ukupni depoziti u srpnju 2012. iznosili su 14,9 milijardi EUR za ukupnu imovinu od 21,8 milijardi EUR (36).
(56)
Banka ATE je od 2006. svoje usluge pružala i izvan Grčke s udjelom od 74 % u banci ATE Rumunjska i udjelom od 20,3 % redovnih dionica i 25 % povlaštenih dionica u banci AIKBanka Srbija.
(57)
Teškoće banke ATE nastale su prije grčke dužničke krize uglavnom kao rezultat slabe kvalitete imovine i tradicionalno niske profitabilnosti uslijed umanjenja vrijednosti. Nadalje, grčka dužnička kriza utjecala je na sve grčke banke, uključujući ATE, i to na dva načina: i. gubitak pristupa Grčke međunarodnim tržištima duga značajno je utjecao na likvidnost grčkih banaka i ii. kvaliteta imovine pala je, a umanjenje vrijednosti je poraslo.
(58)
Grčka je u travnju 2011. dokapitalizirala banku ATE s 1 445 milijuna EUR (taj je iznos uključivao 675 milijuna EUR koji su prvobitno dodijeljeni u okviru grčke mjere dokapitalizacije). Osim toga, banka ATE primila je i likvidnosnu potporu u iznosu od 6 103 milijuna EUR. Komisija je odobrila te mjere u Odluci o restrukturiranju banke ATE.
(59)
Unatoč tome, u drugoj polovici 2011. situacija u pogledu kapitala u banci ATE pogoršala se, uglavnom zbog njezina sudjelovanja u programu UPS-a. Kako je prikazano u tablici 2. njezin ukupni trošak povezan s UPS-om iznosio je oko 4 329 milijuna EUR prije oporezivanja i u potpunosti je knjižen u njezinim poslovnim knjigama za 2011. Kako je prikazano u tablici 3., potrebe za kapitalom Prenesenih djelatnosti banke ATE procijenjene su na 4 920 milijuna EUR.
(60)
Grčka je 22. ožujka 2012. dostavila izvješće Središnje banke Grčke u kojemu se predlaže rješavanje banke ATE kroz postupak kupovine i pripajanja Prenesenih djelatnosti banke ATE, dok bi se preostala imovina i obveze riješile putem loše banke. Banka i još jedna velika grčka banka GFFS-u dostavile su neobvezujuće ponude. Upravni odbor GFFS-a odobrio je ponudu Banke 26. srpnja 2012.
(61)
Središnja banka Grčke pokrenula je prijenos Prenesenih djelatnosti banke ATE na Banku (37)27. srpnja 2012.
(62)
Kako su prenesene djelatnosti banke ATE sadržavale manje imovine po fer vrijednosti od obveza, u skladu s odlukom Središnje banke Grčke od 28. siječnja 2013. GFFS je morao nadoknaditi razliku između prenesene imovine i prenesenih obveza, odnosno manjak financijskih sredstava. Središnja banka Grčke zaključila je na temelju rezultata revizije da manjak financijskih sredstava iznosi 7 471 milijun EUR, a GFFS je Banci dodijelio obveznice Europskog fonda za financijsku stabilnost („obveznice EFFS-a”) u vrijednosti od 7 471 milijun EUR.
(63)
Osim toga, GFFS se obvezao da će Banci osigurati kapital kako bi se Prenesene djelatnosti banke ATE dokapitalizirale za do 9 %. Prvobitno je iznos određen na 500 milijuna EUR, ali je konačni iznos utvrđen na 570 milijuna EUR. GFFS je u Banku unio konačni iznos za redovne dionice u okviru dokapitalizacije iz proljeća 2013.
(64)
Banka je preuzela Prenesene djelatnosti banke ATE za kupoprodajnu cijenu od 95 milijuna EUR.
2.2.2. Preuzimanje banke Geniki
(65)
Banka Geniki osnovana je 1937. Banka Geniki pružala je financijske usluge stanovništvu i poslovnim subjektima te je pružala usluge na tržištima kapitala. Banka Société Générale 2004. preuzela je većinski paket dionica u banci Geniki. Banka Geniki poslovala je u 104 podružnice, a 31. prosinca 2012. imala je 1 391 zaposlenika (38). Ukupna imovina iznosila je 2,6 milijardi EUR, ukupni neto krediti iznosili su 1,9 milijardi EUR, a depoziti oko 2 milijarde EUR (39).
(66)
Grčka dužnička kriza imala je vrlo negativan utjecaj na poslovanje bankarskog sektora. Osim toga, sudjelovanje grčkih banaka u programu UPS-a dovelo je do naglog pogoršanja njihove situacije u pogledu kapitala. Kako je prikazano u tablici 2. ukupni trošak banke Geniki povezan s UPS-om iznosio je oko 292 milijuna EUR prije oporezivanja i u potpunosti je knjižen u njezinim poslovnim knjigama za 2011. Kako je prikazano u tablici 3. iznos potreba u pogledu kapitala banke Geniki procijenjen je na 281 milijun EUR i izračunan je na temelju testiranja otpornosti na stres koje je provela Grčka središnja banka.
(67)
U lipnju 2012. banka Société Générale obratila se svim četirima velikim grčkim bankama u pokušaju da proda banku Geniki. Jedino je Banka bila zainteresirana za preuzimanje banke Geniki.
(68)
Pregovori između banke Société Générale i Banke oko prodaje banke Geniki urodili su službenim sporazumom od 19. listopada 2012. da će: i. banka Société Générale prodati i da će Banka kupiti 99,08 % udjela banke Société Générale u banci Geniki, i da će ii. banka Société Générale pripisati i prenijeti, a Banka preuzeti 100 % predujma u temeljni kapital koje je banka Société Générale izvršila i koje će izvršiti u budućnosti. Banka Société Générale naposljetku je pristala uplatiti predujam od otprilike 290 milijuna EUR banci Geniki i upisati obveznicu koju je izdala Banka na iznos od otprilike 170 milijuna EUR. Banka je potom preuzela banku Geniki za 1 milijun EUR.
(69)
Banka je 14. prosinca 2012. objavila da je završeno preuzimanje udjela banke Société Générale u banci Geniki.
2.2.3. Preuzimanje poslovanja u Grčkoj triju ciparskih banaka
(70)
Ciparska banka osnovana je 1899., Ciparska narodna banka osnovana je 1901., a Helenska banka 1976.
(71)
Nakon izvanrednog sastanka Euroskupine održanog 15. ožujka 2013. postignut je sporazum o glavnim parametrima plana sanacije Cipra od strane Europske unije, MMF-a i ESB-a. Helenski odbor za stabilnost sustava („HSSB”) jednoglasno je predložio prijenos imovine i obveza podružnica triju ciparskih banaka u Grčkoj na neku postojeću grčku banku. U izjavi HSSB-a posebice stoji da „[…] (40) se sporazumom u potpunosti osiguravaju ulagatelji u podružnice [triju ciparskih banaka] u Grčkoj, štite javni interesi i financijska stabilnost Grčke te njime ne opterećuje javni dug Grčke.”
(72)
Grčkoj središnjoj banci dopala je zadaća da istraži potencijalni interes grčkih banaka te je ona u tom kontekstu izdala poziv na iskaz interesa. Nadalje, GFFS je pristao pokriti potrebe za kapitalom (preuzimatelja) koje bi mogle nastati kao posljedica preuzimanja podružnica triju ciparskih banaka u Grčkoj.
(73)
U tablici 6. prikazana je imovina i obveze triju ciparskih banaka koje su u konačnici prenesene na Banku („Ciparske prenesene djelatnosti”).
Tablica 6.
Prenesene djelatnosti triju ciparskih banaka
Prenesene djelatnosti
Imovina
Svi grčki krediti, uključujući lizing i faktoring
Krediti u području prijevoza i drugi krediti nastali u Grčkoj i kojima se upravlja u Grčkoj, a knjiženi su u ciparskom kreditnom portfelju
Dugotrajna materijalna imovina (osim odgođene porezne imovine)
Obveze
Svi depoziti triju ciparskih banaka prikupljeni u Grčkoj
Izvor:
Pismo namjere, Izuzimanje i prodaja imovine ciparskih banaka u Grčkoj, 10. travnja 2013.
(74)
Imovina koja je prenesena na Banku iznosila je otprilike 18,9 milijuna EUR, a obveze su iznosile otprilike 15 milijardi EUR. Međutim, strane u transakciji dogovorile su se da u obzir uzmu iznos gubitaka koji je PIMCO predvidio u svom izvješću za banke na Cipru u nepovoljnom scenariju (41). Prema izvješću PIMCO-a, vrijednost imovine koja će biti prenesena na Banku iznosi otprilike 16,5 milijardi EUR. Prenesene obveze iznosile su otprilike 14,5 milijardi EUR.
(75)
Samo su tri banke, uključujući i Banku, 21. i 22. ožujka 2013. predale neobvezujuće ponude.
(76)
GFFS je 22. ožujka 2013. dao svoj pristanak da Banka preuzme poslovanje triju ciparskih banaka u Grčkoj. Ukupna naknada koju je Banka platila za preuzimanje Ciparskih prenesenih djelatnosti bila je 524 milijuna EUR. Točnije, dogovoreno je da će Banka platiti 237 milijuna EUR za preuzimanje prenesenih djelatnosti Ciparske banke, 258 milijuna za preuzimanje prenesenih djelatnosti Ciparske narodne banke i 29 milijuna EUR za preuzimanje prenesenih djelatnosti Helenske banke.
(77)
GFFS je u okviru dokapitalizacije iz proljeća 2013. (42) u Banku unio 524 milijuna EUR kako bi se pokrila kupoprodajna cijena koju je platila Banka.
2.2.4. Preuzimanje banke MBG
(78)
Banka MBG osnovana je 2000. Banka MBG poslovala je u 119 podružnica, a 31. prosinca 2012. imala je 1 174 zaposlenika (43).
(79)
Banka je 22. travnja 2013. potpisala konačni sporazum s BCP-om glede preuzimanja čitavog temeljnog kapitala MBG-a i sudjelovanju BCP-a u budućem povećanju kapitala Banke.
(80)
U skladu s tim sporazumom, BCP bi za regulatornu dokapitalizaciju MBG-a pridonio 400 milijuna EUR (od čega je 139 milijuna EUR BCP pridonio već u prosincu 2012.) konverzijom podređenih i nadređenih kredita s BCP-a na MBG u vlasnički kapital. Nadalje, sav iznos financiranja koje je BCP u prošlosti osigurao za MBG, potonji bi nadoknadio u dvije tranše: 650 milijuna EUR bilo bi plaćeno na dan zaključenja transakcije, a iznos od otprilike 250 milijuna EUR bio bi plaćen u roku od šest mjeseci nakon zaključenja. Naposljetku, BCP bi doprinio 400 milijuna EUR za dokapitalizaciju Banke kroz privatne plasmane bez prava na prvokup. Banka bi potom preuzela u cijelosti dokapitaliziranu banku MBG za 1 milijun EUR.
(81)
Banka je 19. lipnja 2013. objavila da je završeno preuzimanje MBG-a.
2.2.5. Pregled kombiniranog učinka preuzimanja
(82)
U tablici 7. dan je prikaz učinka sukcesivnih preuzimanja na veličinu i oblik banke u Grčkoj (nijedno od preuzetih subjekata ne uključuje stranu imovinu, osim Prenesenih djelatnosti banke ATE koje obuhvaćaju malu imovinu u Rumunjskoj). Kao rezultat tih preuzimanja Banka sada ima najveći udio na grčkom tržištu depozita i kredita.
Tablica 7.
Utjecaj sukcesivnih preuzimanja na veličinu banke Piraeus u Grčkoj
31.12.2012.
Samo Grčka
Sama banka Piraeus
ATE
Geniki
Ciparske banke
MBG
NOVA GRUPA
Bruto krediti
27 727
12 200
3 308
24 194
4 710
72 138
dio nove grupe
38 %
17 %
5 %
34 %
7 %
100 %
Neto krediti
24 811
11 527
1 909
19 481
4 236
61 964
dio nove grupe
40 %
19 %
3 %
31 %
7 %
100 %
Depoziti
15 412
14 986
2 014
14 427
2 912
49 752
dio nove grupe
31 %
30 %
4 %
29 %
6 %
100 %
Zaposlenici
5 926
5 019
1 420
5 268
1 186
18 819
dio nove grupe
31 %
27 %
8 %
28 %
6 %
100 %
Podružnice
325
460
104
307
120
1 316
dio nove grupe
25 %
35 %
8 %
23 %
9 %
100 %
Izvor:
podaci koje je banka Piraeus dostavila 10. lipnja 2014.
2.3. MJERE POTPORE
2.3.1. Mjere potpore odobrene Banci u okviru programa potpore grčkim bankama (mjere L1 i A)
(83)
Banka je primila nekoliko oblika potpore u okviru programa potpore grčkim bankama, mjere dokapitalizacije, mjere osiguranja jamstva i mjere zaduživanja izdavanjem državnih obveznica.
2.3.1.1. Državna potpora za likvidnost odobrena u okviru mjere osiguranja jamstva i mjere zaduživanja izdavanjem državnih obveznica (mjera L1)
(84)
Banka je ostvarila te i dalje ostvaruje korist od potpore u okviru mjere osiguranja jamstva i mjere zaduživanja izdavanjem državnih obveznica. Ta će se potpora u ovoj Odluci navoditi kao „mjera L1”. Banka je 2010. izdala obveznice za koje je jamčila država u iznosu od ukupno 9,9 milijuna EUR. Grčka je Banci izdala i zajmove u državnim obveznicama u vrijednosti od 1 289 milijuna EUR. Krajem ožujka nepodmireni iznos vladinih obveznica bio je 1 024 milijuna EUR (44).
(85)
U okviru plana restrukturiranja Banke koji su grčka nadležna tijela dostavila Komisiji 25. lipnja 2014. grčka nadležna tijela zatražila su odobrenje da nastave odobravati jamstva i izdavati zajmove u državnim obveznicama u okviru programa potpore grčkim bankama tijekom razdoblja restrukturiranja, ako se ukaže potreba za takvom likvidnosti, iako se ne očekuje da će se to dogoditi.
2.3.1.2. Državna dokapitalizacija odobrena u okviru mjere dokapitalizacije (mjera A)
(86)
Banka je u okviru programa potpore grčkim bankama u svibnju 2009. od Grčke primila dokapitalizaciju u iznosu od 370 milijuna EUR, a u prosincu 2011. dokapitalizaciju od 380 milijuna EUR, što je ukupno 750 milijuna EUR (mjera A). Ta je dokapitalizacija iznosila oko 2,1 % rizikom ponderirane imovine (45) kojom je Banka raspolagala u to vrijeme.
(87)
Dokapitalizacija je bila u obliku povlaštenih dionica koje je upisala Grčka, s kuponom od 10 % i dospijećem od pet godina.
(88)
Banka je te povlaštene dionice otkupila 22. svibnja 2014. kako je opisano u uvodnoj izjavi 52.
2.3.2. Likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država (mjera L2)
(89)
Likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama iznimna je mjera kojom se solventnim financijskim institucijama koje su suočene s privremenim problemima u pogledu likvidnosti omogućava primanje financijskih sredstava iz Eurosustava, pri čemu ta operacija nije dio jedinstvene monetarne politike. Kamatna stopa koju te financijske institucije plaćaju za tu likvidnosnu pomoć iznosi […] (46) baznih bodova više od kamate koju plaćaju Središnjoj banci za redovito refinanciranje.
(90)
Grčka središnja banka nadležna je za program likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama, što znači da sve troškove i rizike koji proizlaze iz pružanja te pomoći snosi Grčka središnja banka (47). Grčka je Grčkoj središnjoj banci odobrila državno jamstvo koje se primjenjuje na ukupni iznos likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama koji je odobrila Grčka središnja banka. Donošenjem članka 50. stavka 7. Zakona 3943/2011, kojim je izmijenjen članak 65. stavak 1. Zakona 2362/1995 ministru financija omogućeno je odobravanje jamstava u ime države Grčkoj središnjoj banci kako bi se zaštitila potraživanja Grčke središnje banke prema kreditnim institucijama. Banke koje ostvaruju korist od likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama moraju plaćati državi naknadu za jamstvo u vrijednosti od […] baznih bodova.
(91)
Banka je 31. prosinca 2011. ostvarila korist od 11,64 milijardi EUR likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država, dok je od 31. prosinca 2012. Banka ostvarila korist od 31,4 milijardi EUR likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država (48). Nakon naglog pada 2013. Banka je krajem te godine ostvarila korist od samo 750 milijuna EUR likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država.
2.3.3. Mjere potpore odobrene Banci preko GFFS-a (mjere B1, B2, B3 i B4)
(92)
Banka je od 2012. ostvarila korist od niza mjera potpore u obliku kapitala koju je dodijelio GFFS. U tablici 9. prikazan je pregled tih mjera potpore.
Tablica 8.
Mjere potpore u obliku kapitala odobrene Banci preko GFFS-a
Prva dokapitalizacija za premošćivanje - svibanj 2012.
(u milijunima EUR)
Druga dokapitalizacija za premošćivanje - prosinac 2012.
(u milijunima EUR)
Pismo o preuzimanju obveze - prosinac 2012.
(u milijunima EUR)
Dokapitalizacija iz proljeća 2013. - svibanj 2013.
(u milijunima EUR) (49)
Mjera
B1
B2
B3
B4
Iznos
(u milijunima EUR)
4 700
1 553
1 082
5 891
2.3.3.1. Prva dokapitalizacija za premošćivanje (mjera B1)
(93)
U uvodnim izjavama 14. do 33. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Piraeus naveden je detaljan opis prve dokapitalizacije za premošćivanje iz svibnja 2012. (mjera B1). Pozadina i glavna obilježja te mjere objašnjeni su u ovom odjeljku.
(94)
GFFS je 20. travnja 2012. Banci dostavio pismo u kojem se obvezao na sudjelovanje u planiranom povećanju temeljnog kapitala Banke iznosom od najviše 5 milijardi EUR.
(95)
U okviru mjere B1 GFFS je u svibnju 2012. Banci prenio obveznice EFFS-a u iznosu od 4,7 milijardi EUR u skladu s odredbama o dokapitalizacijama za premošćivanje iz Zakona 3864/2010 o uspostavi GFFS-a („Zakon o GFFS-u”). Komisija je u uvodnoj izjavi 53. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Piraeus već utvrdila da je „dokapitalizacija za premošćivanje zaključena 28. svibnja 2012. provedba obveze preuzete u pismu o preuzimanju obveze te stoga predstavlja nastavak iste potpore”. Grčka središnja banka izračunala je i iznose iz pisma o preuzimanju obveze i iznose iz prve dokapitalizacije za premošćivanje kako bi osigurala da je Banka ostvarila ukupnu stopu kapitala od 8 % na dan 31. prosinca 2011., datum retroaktivnog knjiženja dokapitalizacije za premošćivanje u poslovne knjige Banke. Kako je vidljivo iz tablice 3., mjerom B1 obuhvaćen je tek ograničen dio ukupnih potreba za kapitalom utvrđenih u ispitivanju otpornosti na stres iz 2012. Banka je trebala prikupiti kapital u okviru budućeg povećanja kapitala, a dokapitalizacija za premošćivanje bila je namijenjena samo za očuvanje prihvatljivosti Banke za financiranje koje osigurava ESB do provedbe tog povećanja kapitala.
(96)
Za razdoblje od datuma prve dokapitalizacije za premošćivanje do datuma konverzije prve dokapitalizacije za premošćivanje u redovne dionice i druge konvertibilne financijske instrumente, u sporazumu između Banke i GFFS-a prije upisa propisano je da Banka mora platiti GFFS-u godišnju naknadu u iznosu 1 % nominalne vrijednosti obveznica EFFS-a i da se sve isplate kupona i kamata obračunanih na obveznice EFFS-a za to razdoblje smatraju dodatnim unosom kapitala GFFS-a (50).
2.3.3.2. Druga dokapitalizacija za premošćivanje (mjera B2)
(97)
Banka je u jesen 2012. uknjižila dodatne gubitke. Njezin se kapital stoga ponovno smanjio na razinu ispod minimalnih kapitalnih zahtjeva za prihvatljivost za financiranje koje osigurava ESB.
(98)
Iz tog se razloga javila potreba za drugom dokapitalizacijom za premošćivanje. GFFS je 20. prosinca 2012. proveo drugu dokapitalizaciju za premošćivanje u iznosu od 1 553 milijuna EUR (mjera B2), koji je ponovno isplaćen prijenosom obveznica EFFS-a Banci.
2.3.3.3. Pismo o preuzimanju obveze od 20. prosinca 2012. (mjera B3)
(99)
Uz drugu dokapitalizaciju za premošćivanje, GFFS je Banci 20. prosinca 2012. dostavio pismo o preuzimanju obveze u pogledu sudjelovanja u povećanju temeljnog kapitala Banke i u izdavanju konvertibilnih instrumenata koji će se izdati, i to u ukupnom iznosu od 1 082 milijuna EUR (mjera B3).
(100)
Ukupni iznos dviju dokapitalizacija za premošćivanje (mjere B1 i B2) i dodatnog iznosa na koji se obvezao u prosincu 2012. (mjera B3) značio je da se GFFS obvezao namiriti ukupne potrebe za kapitalom utvrđene u okviru ispitivanja otpornosti na stres iz 2012. (7 335 milijuna EUR (51)).
2.3.3.4. Sudjelovanje GFFS-a u dokapitalizaciji iz proljeća 2013. (mjera B4) i djelomična otplata mjera B1 i B2
(101)
Na glavnoj skupštini dioničara Banke 23. travnja 2013. odobreno je povećanje temeljnog kapitala Banke u iznosu od 8 429 milijuna EUR (52). Taj je iznos izračunan kao zbroj:
i.
7 335 milijuna EUR za pokrivanje potreba za kapitalom koje su identificirane u ispitivanju otpornosti na stres provedenom 2012.; od tog iznosa 5 891 milijun EUR upisao je GFFS (mjera B), a privatni ulagatelji 1 444 milijuna EUR;
ii.
570 milijuna EUR koje je unio GFFS kako bi se ispunili regulatorni zahtjevi nastali preuzimanjem poslovanja banke ATE, kako se obvezao u srpnju 2012.; tu je mjeru Komisija procijenila u Odluci o likvidaciji banke ATE, a u njoj je zaključeno da ta mjera ne čini potporu Banci;
iii.
524 milijuna EUR koje je unio GFFS kako bi ispunio potrebe za kapitalom koje su proistekle iz plaćanja kupoprodajne cijene za poslovanje triju ciparskih banaka u Grčkoj; taj dio povećanja kapitala predstavlja mjeru C (53).
(102)
Cijena novih dionica utvrđena je na 1,70 EUR po dionici što odgovara 50 % prosječne cijene dionica na burzi tijekom 50 dana trgovanja prije određivanja cijene, ponderirane s obzirom na obujam.
(103)
Upravni odbor Banke objavio je 3. lipnja 2013. izdavanje 3 888 268 914 novih dionica nominalne vrijednosti od 0,30 EUR na cijenu od 1,70 EUR po dionici (54). Banka je 28. lipnja 2013. objavila (55) da je Upravni odbor potvrdio isplatu u cijelosti ukupnog povećanja kapitala u dionicama za ukupni iznos od 8 429 milijuna EUR, uključujući iznose premija.
(104)
Ukupno sudjelovanje privatnih ulagatelja u povećanju temeljnog kapitala Banke iznosilo je 1 444 milijuna EUR (56). Taj iznos uključuje sudjelovanje BCP-a kako je opisano u uvodnoj izjavi 80.
(105)
Stoga je sudjelovanje GFFS-a u povećanju temeljnog kapitala banke iznosilo 6 985 milijuna EUR.
(106)
Odmah nakon dokapitalizacije iz proljeća 2013. GFFS je postao glavni dioničar Banke s udjelom od 81 % (57). GFFS je izdao jamstva i privatnim ulagateljima bez naknade dodijelio jedno jamstvo za svaku upisanu dionicu (58). Svako jamstvo sadržava pravo na kupovinu 4,48 dionica od GFFS-a u određenim intervalima i po izvršnim cijenama. Prvi datum kupovine bio je 2. siječnja 2014., a potom se jamstva mogu iskoristiti svakih šest mjeseci do 2. siječnja 2018. Cijena pri korištenju jamstva jednaka je cijeni upisa od 1,70 EUR uvećano za godišnju kamatnu stopu (4 % za prvu godinu, 5 % za drugu godinu, 6 % za treću godinu, 7 % za četvrtu godinu i potom 8 % izraženo na godišnjoj razini za posljednjih šest mjeseci) (59).
(107)
Zakonom o GFFS-u kako je izmijenjen 2014. predviđa se da se u slučaju izdavanja prava prilagođavati mogu samo izvršne cijene jamstava. Osim toga, sve takve prilagodbe obavljaju se ex post i samo do iznosa prihoda realiziranog od prodaje prava prvokupa GFFS-a. U slučaju povećanja temeljnog kapitala bez prava prvokupa prilagodbe nisu predviđene.
2.3.4. Mjere potpore za preuzeta poduzeća (mjera C)
2.3.4.1 Mjere potpore za banku ATE
(108)
Kao što je spomenuto u uvodnoj izjavi 58., u trenutku donošenja Odluke o restrukturiranju banke ATE banka ATE već je ostvarila korist od mjera potpore.
(109)
U prosincu 2011. grčka država dokapitalizirala je banku ATE s 290 milijuna EUR.
(110)
I rješavanje od 27. srpnja 2012. kako je opisano u uvodnim izjavama 62. i 63., uključivalo je dodatnu potporu od države. GFFS je Banci dodijelio obveznice EFSF-a u vrijednosti od 7 471 milijun EUR da pokrije manjak financijskih sredstava. GFFS se obvezao i da će dokapitalizirati banku za iznos od 570 milijuna EUR.
(111)
Ukupno, potpora u pogledu postupka kupovine i pripajanja iznosi 8 041 milijuna EUR.
2.3.4.2. Mjere potpore za poslovanje triju ciparskih banaka u Grčkoj (mjera C)
(112)
Kako je već spomenuto u uvodnim izjavama 77. i 101., u trenutku preuzimanja poslovanja triju ciparskih banaka u Grčkoj, GFFS se obvezao da će Banci osigurati kapital od 524 milijuna EUR (mjera C). Ta je preuzeta obveza provedena u lipnju 2013. (60).
2.4. PLAN RESTRUKTURIRANJA
2.4.1. Domaće poslovanje
(113)
U okviru plana restrukturiranja Banka će se usredotočiti na svoje osnovne bankarske djelatnosti u Grčkoj.
(114)
Glavni je prioritet ponovno uspostaviti profitabilno i održivo bankarsko poslovanje u Grčkoj. U tu svrhu plan za restrukturiranje uključuje niz mjera kojima se namjeravaju poboljšati operativna učinkovitost i neto kamatna marža Banke te mjere kojima se poboljšavaju njezina kapitalna pozicija i struktura bilance.
(115)
U pogledu operativne učinkovitosti Banka je već započela s opsežnim programom racionalizacije.
(116)
Od 31. prosinca 2011. do 31. prosinca 2013. Banka je smanjila svoju fizičku prisutnost u Grčkoj za ukupno 322 podružnica, uzimajući u obzir restrukturiranje preuzetih subjekata nakon dana preuzimanja. Banka je u 2014. nastavila kontinuiranim ritmom pri čemu je […] podružnica zatvoreno već u prvom semestru.
Tablica 9.
Restrukturiranje grčke mreže podružnica u razdoblju od 2010. do prve polovice 2014.
Razdoblje
2011.
2012.
2013.
Prva polovica 2014.
Ukupni broj podružnica na početku razdoblja ili na dan preuzimanja
360
918
1 316
1 037
Od čega su podružnice banke Piraeus
[…]
[…]
[…]
[…]
ATE
[…]
[…]
Geniki
[…]
[…]
Ciparske podružnice
[…]
[…]
[…]
MBG
[…]
[…]
[…]
Ukupan broj na kraju razdoblja
346
889
1 037
899
Ukupni broj zatvorenih podružnica tijekom tog razdoblja
14
29
279
138
Izvor:
plan restrukturiranja dostavljen 25. lipnja 2014., str 40. i 125., Godišnja izvješća iz 2011. i 2012.
(117)
Banka je smanjila i ukupni broj zaposlenih u svojim bankarskim i nebankarskim djelatnostima u Grčkoj tijekom razdoblja 2011. -2013. za 2 519 zaposlenika. Osobito je važno da se odlazak 2 114 zaposlenika može pripisati programu dobrovoljnog odlaska u mirovinu koji provodi Banka.
Tablica 10.
Smanjenje broja zaposlenih u Grčkoj u razdoblju 2010. -2013.
Razdoblje
2011.
2012.
2013.
Ukupni broj zaposlenih na početku razdoblja ili na dan preuzimanja
6 370
12 616
18 628
Od čega su podružnice banke Piraeus
[…]
[…]
[…]
ATE
[…]
[…]
Geniki
[…]
[…]
Ciparske podružnice
[…]
[…]
[…]
MBG
[…]
[…]
[…]
Ukupan broj na kraju razdoblja
6 172
12 365
16 558
Smanjenje broja zaposlenika
198
251
2 070
Izvor:
plan restrukturiranja dostavljen 25. lipnja 2014., str 40. i 125., Godišnja izvješća iz 2011. i 2012.
(118)
Banka u razdoblju od prosinca 2013. do kraja 2017. planira još smanjiti broj zaposlenika u Grčkoj (s 16 558 na […] zaposlenika) i veličinu svoje mreže podružnica (sa 1 037 na […] podružnica). (61) […]
(119)
Veća učinkovitost u pogledu podružnica i osoblja pomoći će da se smanji ukupni trošak poslovanja Banke u Grčkoj za […] % s 1 394 milijuna EUR na osnovi pro forma u 2013. na […] milijuna EUR (62) u 2017. (63) Posljedično, očekivani omjer troškova i prihoda bankarskog poslovanja Banke u Grčkoj trebao bi pasti na manje od […] % na kraju razdoblja restrukturiranja.
(120)
U planu restrukturiranja opisano je i na koji će način Banka smanjiti svoje troškove financiranja, što je presudno za ponovnu uspostavu održivosti. Banka očekuje da će moći plaćati niže kamatne stope na svoje depozite na temelju stabilnijeg okruženja i posebno na temelju predviđene stabilizacije i oporavka grčkog gospodarstva, za koje se očekuje da će se ponovno rasti od 2014. nadalje. Očekuje se da će se u Grčkoj smanjiti marže na depozite (64). To smanjenje marži postići će se uglavnom plaćanjem znatno nižih stopa na oročene depozite. Slično tome, ovisnost Banke o likvidnosnoj pomoći u izvanrednim situacijama smanjit će se s više od 45 % njezine ukupne imovine u 2012. na manje od […] % u 2017. (65).
(121)
Planom restrukturiranja predviđeno je i da će Banka osnažiti i svoju bilancu. Njezin će omjer kredita i depozita u 2017. pasti na […] % (smanjenje sa 114 % u 2013. (66)), dok će se njezina adekvatnost kapitala nastaviti poboljšavati.
(122)
Još jedan od prioriteta Banke je upravljanje lošim kreditima. Banka će poboljšati svoje kreditne postupke u pogledu davanja novih kredita (bolje pokrivanje kolaterala i smanjena ograničenja) i upravljanja lošim kreditima. Stopa loših kredita dosegnut će gotovo […] % u […] % i zatim se početi smanjivati, s očekivanom stopom od oko […] % na kraju razdoblja restrukturiranja (67). Trošak rizika (gubici zbog smanjenja vrijednosti povezane s kreditima) smanjit će se s gotovo 2 milijarde EUR 2013. na manje od […] milijuna EUR 2018 (68).
(123)
Povećanje operativne učinkovitosti, smanjenje neto kamatne marže i smanjenje troška rizika omogućit će Banci da od […] nadalje bude profitabilna u Grčkoj. Banka predviđa da će njezina dobit premašiti […] milijardi EUR u 2018. za djelatnosti u Grčkoj.
2.4.2. Međunarodno bankarsko poslovanje
(124)
Kako bi popravila profitabilnost svojih djelatnosti u inozemstvu Banka je već počela provoditi program znatnog smanjenja troškova u međunarodnoj mreži. Od kraja 2011. do ožujka 2014. broj zaposlenika pao je za 10 %, sa 6 634 na 5 948, a broj podružnica za 18 %, s 499 na 410 (69). Pojednostavljena je i struktura njezinog međunarodnog portfelja kako bi se smanjila troškovna baza (70).
(125)
U planu restrukturiranja istaknuta je potreba za smanjenjem ovisnosti inozemnih društava kćeri o grčkom matičnom društvu u pogledu potreba za financiranjem te za nastavkom zaštite kapitalne pozicije Banke.
(126)
Banka je u rujnu 2012. prodala svoje američko društvo kćer za iznos koji odgovara otprilike 0,7 milijardi EUR imovine (13 podružnica, 158 zaposlenika).
(127)
Banka će smanjiti izloženost svoje imovine u inozemstvu na […] milijardi EUR krajem lipnja 2018. Ta brojka predstavlja smanjenje od […] % (71) u usporedbi s krajem 2012 (72).
(128)
Smanjenje imovine u inozemstvu bit će nešto manje - na […] milijardi EUR - u slučaju […] (73). U tom slučaju ukupno smanjenje imovine u inozemstvu porast će na […] % u usporedbi s krajem 2012.
(129)
Međutim, umjesto da postupa u skladu s gore navedenom gornjom granicom za ukupnu imovinu krajem lipnja 2018., Banka može donijeti odluku o otuđenju imovine […] (74). U tom slučaju zadržane djelatnosti neće činiti više od […] % ukupnih djelatnosti Banke u inozemstvu krajem 2012.
(130)
Banka će smanjiti svoje ukupno financiranje inozemnih društava kćeri.
2.4.3. Prikupljanje privatnog kapitala i doprinos postojećih dioničara i podređenih vjerovnika
(131)
Banka je uspješno prikupila kapital na tržištu i time smanjila potrebu za državnom potporom.
(132)
Najprije, Banka je 2011. prikupila nešto privatnog kapitala izdavanjem prava u iznosu od 807 milijuna EUR (75). Kao što je spomenuto u uvodnoj izjavi 104., Banka je uspjela prikupiti kapital od privatnih ulagatelja i kroz dokapitalizaciju iz proljeća 2013. Udjeli već postojećih dioničara u velikoj su mjeri razvodnjeni u dokapitalizaciji iz proljeća 2013. jer je GFFS nakon dokapitalizacije iz proljeća 2013. imao 81 % dionica Banke, a novi ulagatelji 17 %, čime je za već postojeće dioničare ostalo samo 2 % dionica. Od 2008. nisu isplaćivane dividende u gotovini.
(133)
Banka je u travnju 2014. na tržištu prikupila 1 750 milijuna EUR kapitala kako bi pokrila dodatne potrebe za kapitalom i otplatila povlaštene dionice koje su bile u vlasništvu Grčke. Nove su dionice izdane po cijeni od 1,7 EUR, odnosno cijeni koju je platio GFFS u okviru dokapitalizacije iz proljeća 2013.
(134)
Povrh toga, Banka je ostvarila kapital otkupljivanjem svojih vlastitih hibridnih i podređenih dužničkih instrumenata po vrijednosti koja je varirala od diskontne do nominalne. Banka je u ožujku 2012. ponudila da otkupi neke hibridne i instrumente i instrumente niže razine dopunskog kapitala. Cijena koja je određena na temelju tržišne vrijednosti i koja je uključivala premiju manju od deset postotnih poena, utvrđena je na 37 % nominalne vrijednosti za hibridne instrumente i na 50 % nominalne vrijednosti za instrumente niže razine dopunskog kapitala. Stope sudjelovanja iznosile su 52,8 %, odnosno 18,2 %. Banka je u svibnju 2013. pokrenula dodatni potez u pogledu upravljanja pasivom kako bi otkupila do 321 milijun EUR nepodmirenih vrijednosnih papira. Stopa sudjelovanja bila je 20 %. Ta sukcesivna otkupljivanja proizvela su kapitalni dobitak od otprilike 120 milijuna EUR (76).
2.5. PREUZETE OBVEZE GRČKIH NADLEŽNIH TIJELA
(135)
Grčka se 25. lipnja 2014. obvezala da će Banka i njezina povezana društva provesti plan restrukturiranja dostavljen istoga dana te je preuzela dodatne obveze u pogledu provedbe plana restrukturiranja („preuzete obveze”). U ovom se odjeljku navodi sažetak preuzetih obveza iz Priloga.
(136)
Grčka se najprije obvezala da će Banka restrukturirati svoje komercijalne djelatnosti u Grčkoj ograničavanjem najvećeg broja podružnica i zaposlenika te najvišeg iznosa ukupnih troškova s kojima će se uskladiti do 31. prosinca 2017. (77)
(137)
Grčka se obvezala i da će Banka smanjiti trošak depozita prikupljenih u Grčkoj. Uskladit će se i s najvećim omjerom neto kredita i depozita do 31. prosinca 2017. (78) […]
(138)
U pogledu inozemnih društava kćeri Banke, Grčka se obvezala da će Banka znatno razdužiti svoju međunarodnu imovinu do 30. lipnja 2018. (79). Nadalje, potpora tim društvima kćerima za likvidnost ili kapital strogo je ograničena u nominalnoj vrijednosti i ograničena je na specifične okolnosti.
(139)
Grčka se obvezala da će Banka otuđiti niz vrijednosnih papira. Uz to, Banka neće kupovati špekulativne vrijednosne papire, uz ograničen broj iznimaka (80).
(140)
Grčka je preuzela niz obveza u pogledu korporativnog upravljanja Banke. Obvezala se da će ograničiti naknade zaposlenicima i upraviteljima Banke (81).
(141)
Grčka se obvezala i da će Banka voditi razboritu kreditnu politiku kako bi osigurala da se odlukama o odobravanju i restrukturiranju kredita nastoji povećati profitabilnost i održivost Banke na najveću moguću razinu. Banka će poštovati visoke standarde u pogledu praćenja kreditnog rizika te restrukturiranja kredita (82).
(142)
Niz preuzetih obveza odnosi se na poslovanje Banke s povezanim dužnicima. Tim se preuzetim obvezama namjerava osigurati da Banka ne odstupa od razborite bankarske prakse pri odobravanju ili restrukturiranju kredita svojim zaposlenicima, upraviteljima i dioničarima te javnim subjektima, političkim strankama i medijskim društvima (83).
(143)
Konačno, Grčka se obvezala da će Banka postupati u skladu s nekim ograničenjima kao što su zabrana isplate kupona i dividendi, zabrana preuzimanja i zabrana oglašavanja državne potpore (84).
(144)
Te će preuzete obveze do 31. prosinca 2018. pratiti povjerenik za praćenje.
(145)
Neovisno o tome, u svom dopisu od 25. lipnja 2014. Grčka je navela da će zatražiti odobrenje Komisije prije svakog otkupa jamstava od strane Banke ili bilo kojeg državnog subjekta, uključujući GFFS (85).
3. RAZLOZI ZA POKRETANJE SLUŽBENOG ISTRAŽNOG POSTUPKA U POGLEDU PRVE DOKAPITALIZACIJE ZA PREMOŠĆIVANJE
(146)
Komisija je 27. srpnja 2012. pokrenula službeni istražni postupak kako bi provjerila jesu li ispunjeni uvjeti iz Komunikacije o bankarstvu iz 2008. (86) u pogledu primjerenosti, nužnosti i razmjernosti prve dokapitalizacije za premošćivanje koju je u korist Banke proveo GFFS (mjera B1).
(147)
U pogledu primjerenosti te mjere, s obzirom na to da je potpora pristigla nakon prethodne dokapitalizacije i potpore za likvidnost i uzimajući u obzir dugo razdoblje sanacije, Komisija je izrazila sumnje u to da je Banka poduzela sve moguće radnje kako bi izbjegla buduće potrebe za potporom (87). Osim toga, Komisiji nije bilo jasno tko će upravljati Bankom nakon što je prva dokapitalizacija za premošćivanje zamijenjena trajnom dokapitalizacijom (88) s obzirom na to da bi Bankom mogla početi upravljati država ili manjinski privatni vlasnici koji bi mogli imati nadzor i visoku razinu financijske poluge. Komisija je napomenula da bi trebalo osigurati da se kvaliteta upravljanja Bankom i posebno njezin postupak davanja kredita očuvaju radi primjerenosti prve dokapitalizacije za premošćivanje.
(148)
U pogledu nužnosti prve dokapitalizacije za premošćivanje, u uvodnoj izjavi 70. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Piraeus Komisija je izrazila sumnju u pogledu toga jesu li bile poduzete sve moguće mjere kako bi se izbjegla buduća potreba Banke za potporom. Nadalje, s obzirom na to da trajanje razdoblja dokapitalizacije za premošćivanje nije bilo točno određeno, Komisija nije mogla zaključiti je li ono bilo dostatno i u skladu s načelima naknade i podjele obveza u okviru pravila za državne potpore. Osim toga, s obzirom na to da uvjeti konverzije prve dokapitalizacije za premošćivanje u trajnu dokapitalizaciju nisu bili poznati u vrijeme donošenja Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Piraeus, Komisija ih nije mogla procijeniti.
(149)
U pogledu razmjernosti mjere Komisija je izrazila sumnje u pogledu dostatnosti zaštite (zabrane oglašavanja državne potpore, zabrane isplate kupona i dividendi, zabrane opcija kupnje i zabrane otkupa kako je opisano u uvodnoj izjavi 76. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Piraeus) u pogledu prve dokapitalizacije za premošćivanje. Nadalje, u uvodnoj izjavi 77. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Piraeus Komisija je navela da bi zbog nedostatka pravila kojima se sprječava da GFFS koordinira sve četiri najveće grčke banke (odnosno Banku, Eurobanku, NBG i banku Alpha) i zbog nedostatka primjerene zaštite kako bi se izbjeglo dijeljenje poslovno osjetljivih informacija moglo doći do narušavanja tržišnog natjecanja. Stoga je Komisija predložila imenovanje povjerenika za praćenje koji bi bio fizički prisutan u Banci.
4. PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA O SLUŽBENOM ISTRAŽNOM POSTUPKU U POGLEDU PRVE DOKAPITALIZACIJE ZA PREMOŠĆIVANJE
4.1. PRIMJEDBE BANKE
(150)
Komisija je 30. kolovoza 2012. primila primjedbe Banke na Odluku o pokretanju postupka u pogledu banke Piraeus.
(151)
U pogledu primjerenosti mjera Banka je naglasila da je dužnička kriza u Grčkoj i europodručju situacija bez presedana. Dokapitalizacija iz svibnja 2009. koja odgovara 1 % njezine rizikom ponderirane imovine bila je izravan odgovor na izrazita previranja na globalnim financijskim tržištima. Krajem 2011. dodatna dokapitalizacija koju je provela Grčka u iznosu od 380 milijuna EUR odgovarala je 1,1 % rizikom ponderirane imovine Banke u tom trenutku i cilj joj je bio odgovoriti na manjak kapitala za koji se očekivalo da će se pojaviti kao posljedica sve dublje recesije. Dokapitalizacija Banke koju je proveo GFFS u iznosu od 4,7 milijarda EUR bila je prvi dio dokapitalizacije kojom će se riješiti problem manjka kapitala koji je nastao kao posljedica programa UPS-a i procjene kreditnih portfelja koju je proveo Blackrock (89) kao i sve dublje recesije.
(152)
Banka je stajališta da to što je Grčka imenovala jednog člana, a GFFS dva člana kao njihove predstavnike u Upravnom odboru Banke i što je jedan član GFFS-a imenovan kao član Odbora za upravljanja rizicima u okviru Upravnog odbora Banke, zajedno s ostalima, osigurava da Banka neće moći preuzimati pretjerane rizike.
(153)
U pogledu nužnosti mjera, Banka je iznijela tvrdnju da su o obliku dokapitalizacije kao financiranju za premošćivanje odlučili grčka nadležna tijela i Europska unija, MMF i ESB i da je iznos dokapitalizacije za premošćivanje od 4,7 milijardi EUR gotovo nadoknadio učinke programa UPS-a. U pogledu konverzije dokapitalizacije za premošćivanje u stalni kapital, nakon dugog razdoblja bez vlade u Grčkoj u drugom kvartalu 2012. kada je odobrena konačna struktura, neizbježno će se potaknuti razvodnjavanje već postojećih dioničara i dogovor oko odgovarajuće naknade (ovisno o uvjetima i korištenim instrumentima).
(154)
Što se tiče proporcionalnosti mjera, Banka je istaknula da je od 2009. prilagodila svoje kreditiranje tako što primjenjuje strože kriterije za dodjelu kredita, uvjete za ubrzanu otplatu kredita i smanjena kreditna ograničenja. Od prvog kvartala 2009. sve zahtjeve za isplatu iznad određenog iznosa pregledava i odobrava zamjenik generalnog direktora i glavni direktor odjela za kreditiranje. To neće promijeniti njezine aktualne poslovne prakse kako je utvrđeno u poslovnom planu dostavljenom Grčkoj središnjoj banci niti će ugroziti aktualne standarde u pogledu kreditiranja. Ti su standardi bili među najstrožim u sektoru što potvrđuju i vrlo dobri rezultati koje je Banka ostvarila u dijagnostičkoj studiji koju je proveo Blackrock Solutions. Sigurnost u tom pogledu jamči i činjenica da u Upravnom odboru Banke sjede i predstavnici Grčke i GFFS-a.
(155)
U pogledu prijedloga Komisije da se imenuje povjerenik za praćenje, stajalište Banke je da je nekoliko trećih strana već provodilo aktivnosti pomnog praćenja, poput Grčke središnje banke, vanjskih revizora, predstavnika Grčke i predstavnika GFFS-a.
4.2. PRIMJEDBE JEDNE DRUGE GRČKE BANKE
(156)
Komisija je 3. siječnja 2013. primila primjedbe jedne grčke banke na Odluku o pokretanju postupka u pogledu banke Piraeus. Iz te su grčke banke primijetili da je dokapitalizacija grčkih banaka koju je proveo GFFS u načelu predstavljala pozitivan korak k zdravijem i održivijem bankarskom sustavu te nisu iskazali primjedbe na dokapitalizaciju Banke.
(157)
Međutim, iako su izrazili svoju punu potporu načelu dokapitalizacije grčkih banaka koju provodi GFFS, iz te su grčke banke objasnili da se u cilju što manjeg narušavanja tržišnog natjecanja i izbjegavanja diskriminacije očekivalo da će dokapitalizacija koju provodi GFFS biti otvorena svim bankama koje posluju u Grčkoj u sličnim okolnostima.
5. PRIMJEDBE IZ GRČKE O SLUŽBENOM ISTRAŽNOM POSTUPKU U POGLEDU PRVE DOKAPITALIZACIJE ZA PREMOŠĆIVANJE
(158)
Grčka je 5. rujna 2012. dostavila primjedbe koje su pripremili Grčka središnja banka i GFFS.
5.1. PRIMJEDBE KOJE JE PRIPREMILA GRČKA SREDIŠNJA BANKA
(159)
U pogledu primjerenosti prve dokapitalizacije za premošćivanje, u Grčkoj središnjoj banci napomenuli su da je iznos od 18 milijardi EUR kapitala s pomoću kojih je GFFS dokapitalizirao četiri najveće grčke banke u svibnju 2012. bio manji od konačnog iznosa koji je bio potreban kako bi te banke postupno dosegle i održale stopu osnovnog kapitala postavljenu na 10 % do lipnja 2012. i stopu osnovnog kapitala postavljenu na 7 % u okviru trogodišnjeg negativnog scenarija u stresnim uvjetima. Napomenuli su i da je prva dokapitalizacija za premošćivanje bila privremena s obzirom na to da bi se postupak dokapitalizacije zaključio povećanjima temeljnog kapitala tih četiriju banaka.
(160)
U Grčkoj središnjoj banci primijećeno je i da je dokapitalizacija najvećih grčkih banaka dio dugoročnijeg restrukturiranja grčkog bankarskog sektora. Napomenuto je da se u slučajevima u kojima banka ostaje u privatnom vlasništvu uprava najvjerojatnije neće mijenjati dok u slučaju u kojem je banka u državnom vlasništvu (odnosno, u vlasništvu GFFS-a), GFFS može imenovati novu upravu koju će, u svakom slučaju, procijeniti Grčka središnja banka. Iz Grčke središnje banke napomenuli su da oni neprekidno procjenjuju okvir korporativnog upravljanja, adekvatnost uprave i profil rizičnosti svake banke kako bi se osiguralo da se ne poduzima pretjerani rizik. Istaknuli su i da je GFFS već imenovao predstavnike u Upravnom odboru dokapitaliziranih banaka.
(161)
Što se tiče nužnosti prve dokapitalizacije za premošćivanje, u Grčkoj središnjoj banci primijećeno je da je dokapitalizacija Banke bila ograničena kako bi se osiguralo ispunjenje minimalnih kapitalnih zahtjeva (8 %) koji su tada bili primjenjivi. Navedeno je i da je razlog dugotrajnom razdoblju prije dokapitalizacije bilo izrazito pogoršanje poslovnog okruženja u Grčkoj i učinak programa UPS-a, složenost cijelog projekta i potreba za maksimalnim povećanjem sudjelovanja privatnih ulagatelja u povećanjima temeljenog kapitala.
(162)
U pogledu razmjernosti prve dokapitalizacije za premošćivanje, u Grčkoj središnjoj banci istaknuli su da je potpuna provedba plana restrukturiranja koji će se dostaviti Komisiji zaštićena činjenicom da će obustava prava glasa GFFS-a biti ukinuta ako se, između ostalog, plan restrukturiranja bitno prekrši. U Grčkoj središnjoj banci isto su tako primijetili da razlog teškoća Banke nisu bile preniska procjena rizika koju je izvršila uprava Banke ili agresivne poslovne mjere.
5.2. PRIMJEDBE GFFS-A
(163)
Što se tiče primjerenosti prve dokapitalizacije za premošćivanje, kako bi se riješilo pitanje mogućeg uplitanja države u slučaju da država osigura velike iznose državne potpore preko GFFS-a i GFFS ima puno pravo glasa, iz GFFS-a su izjavili da se banke koje financira GFFS ne smatraju javnim subjektima ili subjektima koje nadzire država i da njih ne bi nadzirala država nakon što ih GFFS trajno dokapitalizira. Iz GFFS-a istaknuli su da je ona potpuno neovisan privatnopravni subjekt s autonomijom u odlučivanju. Banka ne podliježe nadzoru države, u skladu s člankom 16.C stavkom 2. Zakona o GFFS-u, u skladu s kojim kreditne institucije kojima je GFFS osigurao potporu u obliku kapitala nisu dio šireg javnog sektora. Upućivalo se i na upravljačku strukturu GFFS-a.
(164)
U pogledu intervencija GFFS-a u upravu Banke, u GFFS-u su napomenuli da će poštovati autonomiju Banke te da se neće uplitati u njezino svakodnevno upravljanje s obzirom na to da je njihova uloga ograničena na način utvrđen u Zakonu o GFFS-u. Naveli su da neće biti uplitanja države ili usklađivanja i da će odluke Banke u pogledu postupka kreditiranja (između ostalog o kolateralu, određivanju cijena i solventnosti dužnika) biti donesene na temelju komercijalnih kriterija.
(165)
U GFFS-u su naglasili da je Zakonom o GFFS-u i sporazumom prije upisa postavljena primjerena zaštita kako bi se postojeće privatne dioničare spriječilo u prekomjernom preuzimanju rizika. Ukazali su na sljedeće elemente: i. imenovanje predstavnika GFFS-a kao neovisnih članova bez izvršnih funkcija u Upravnom odboru Banke i njihovo sudjelovanja u odborima; ii. GFFS koji provodi dubinsku analizu u Banci; i iii. činjenica da bi nakon završne dokapitalizacije njezina prava glasa bila ograničena sve dok bi Banka bila u skladu s uvjetima plana restrukturiranja.
(166)
U GFFS-u su izjavili da su na snazi primjerene mjere kojima bi se osiguralo da banke u kojima GFFS sudjeluje međusobno ne dijele poslovno osjetljive informacije. Takve mjere uključuju imenovanje raznih predstavnika GFFS-a u te banke, mandate upućene onim predstavnicima koji posebno štite od protoka informacija od jednog do drugog predstavnika i jasne interne upute tim službenicima da ne prenose poslovno osjetljive informacije o bankama. Nadalje, u GFFS-u su izjavili da se ne ostvaruju njihova prava povezana s bankama na način koji može spriječiti, ograničiti, narušiti ili znatno smanjiti ili ometati učinkovito tržišno natjecanje. Konačno, u GFFS-u su istaknuli da članovi njegova Upravnog odbora i njegovi zaposlenici podliježu strogim pravilima o povjerljivosti i fiducijarnim obvezama te ih obvezuju odredbe povezane s čuvanjem poslovne tajne u odnosu na njihov posao.
6. PROCJENA POTPORE POVEZANE S PREUZIMANJEM BANKE ATE I POSLOVANJA TRIJU CIPARSKIH BANAKA U GRČKOJ
6.1. PROCJENA POTPORE POVEZANE S BANKOM ATE
(167)
U Odluci o restrukturiranju banke ATE Komisija je zaključila da mjere opisane u uvodnim izjavama 58. i 108. ove Odluke čine državnu potporu i da su spojive s unutarnjim tržištem.
(168)
U Odluci o likvidaciji banke ATE Komisija je zaključila da mjere opisane u uvodnim izjavama 109. i 110. ove Odluke čine državnu potporu Prenesenim djelatnostima banke ATE. Povrh toga, Komisija je zaključila da je potpora dodijeljena banci ATE spojiva s unutarnjim tržištem samo ako se integracija Prenesenih djelatnosti banke ATE provodi u skladu s planom i ako plan restrukturiranja Banke - koji obuhvaća i Prenesene djelatnosti banke ATE - omogućuje ponovno uspostavljanje njezine dugoročne održivosti. Ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti utvrdit će se u odjeljku 7.6.2.
(169)
Komisija stoga ne mora ponovno procjenjivati prethodno spomenute mjere i potvrđuje da su spojive s unutarnjim tržištem.
6.2. PROCJENA POTPORE POVEZANE S POSLOVANJEM TRIJU CIPARSKIH BANAKA U GRČKOJ (MJERA C)
6.2.1. Postojanje i iznos potpore
(170)
Komisija mora utvrditi usklađenost državne potpore s člankom 107. stavkom 1. Ugovora u pogledu mjere C. Prema toj odredbi državna potpora jest svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj u mjeri u kojoj to utječe na trgovinu među državama članicama.
(171)
Na dokapitalizaciju Banke u iznosu od 524 milijuna EUR GFFS se obvezao u ožujku 2013. za vrijeme davanja ponuda za preuzimanje Ciparskih prenesenih djelatnosti. Mjera je stoga dodijeljena u ožujku 2013. Stvarna dokapitalizacija provedena je u okviru dokapitalizacije iz proljeća 2013. (90)
(172)
GFFS, tijelo koje je osnovala i koje financira Grčka kako bi pružila potporu bankama, osigurao je dokapitalizaciju i to s pomoću državnih sredstava.
(173)
Što se tiče korisnika državne potpore, cilj dokapitalizacije bio je, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 72., pokriti potrebe za kapitalom koje bi nastale kao posljedica preuzimanja Ciparskih prenesenih djelatnosti. Štoviše, dokapitalizacija bi bila dostupna svakoj grčkoj banci koja bi preuzela Ciparske prenesene djelatnosti. U ponudi Banke koja je dostavljena GFFS-u radi odobrenja u obzir je uzeta dokapitalizacija od strane GFFS-a. U to vrijeme grčke banke nisu imale dovoljno kapitala i nijedna od njih ne bi preuzela Ciparske prenesene djelatnosti da nije bilo obećanja da će se izvršiti dokapitalizacija. Stoga, iako je službeni primatelj kapitala koji je dodijelio GFFS Banka, Komisija smatra da su korisnik državne potpore Ciparske prenesene djelatnosti s obzirom na to da je mjerom omogućena njihova prodaja nekoj grčkoj banci. Da nije bilo dokapitalizacije banke, ne bi ih preuzela neka grčka banka. Ostale bi u skupinama koje prolaze kroz iznimne teškoće (i Ciparska narodna banka i Ciparska banka bile su u postupku rješavanja s obzirom na njihove velike potrebe za kapitalom) pa bi stoga vjerojatno propale ili, u najmanju ruku, pretrpjele veliki odljev depozita. U pogledu postojanja prednosti, Komisija također primjećuje da dokapitalizacija Banke koju je proveo GFFS nije u skladu s načelom ulagatelja u tržišnom gospodarstvu: u to vrijeme velike nesigurnosti privatni ulagatelj koji posluje u redovnim tržišnim uvjetima ne bi se obvezao da će u budućnosti u Banku unijeti veliki iznos kapitala, a da unaprijed nije upoznat s uvjetima buduće dokapitalizacije (odnosno cijenom izdavanja).
(174)
Štoviše, mjera je na prvi pogled selektivna jer se primjenjuje isključivo na Ciparske prenesene djelatnosti (od kojih je svaka poduzetnik), a ne na nekog drugog poduzetnika.
(175)
Naposljetku, Ciparske prenesene djelatnosti, odnosno podružnice triju ciparskih banaka u Grčkoj natječu se s ostalim bankama, uključujući društva kćeri stranih banaka koje posluju u Grčkoj ili su potencijalno zainteresirane da uđu na grčko tržište. Prema tome, sanacija tih djelatnosti narušava tržišno natjecanje i utječe na trgovinu među državama članicama.
(176)
Komisija je stoga zaključila da dokapitalizacija Banke od 524 milijuna EUR koju je proveo GFFS čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.
Korisnik državne potpore
(177)
Kako je već objašnjeno u uvodnoj izjavi 173., Komisija smatra da su Ciparske prenesene djelatnosti korisnik obveznica EFFS-a koje je isplatio GFFS.
(178)
Nadalje, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 71. i 173., Ciparske prenesene djelatnosti, odnosno podružnice triju ciparskih banaka u Grčkoj morala je preuzeti druga banka radi financijske stabilnosti i uglavnom zato što su tri ciparske banke bile u vrlo teškom položaju. Prema tome, prodaju Ciparskih prenesenih djelatnosti i to podrazumijeva li ta prodaja državnu potporu kupcu, odnosno Banci, trebalo bi ispitati u okviru odjeljka Komunikacije o restrukturiranju pod naslovom „Postizanje održivosti prodajom banke” (91).
(179)
Za potrebe te prodaje Grčka središnja banka odlučila je obratiti se samo najvećim domaćim bankama koje posluju u Grčkoj, od kojih su samo Banka i dvije druge banke predale neobvezujuće ponude. Banka je bila jedini ponuditelj koji je predao valjanu obvezujuću ponudu. Zbog činjenice da je kontaktiran ograničeni broj kupaca ne može se isključiti da je natječaj bio otvoren s obzirom na to da je bilo razumno očekivati da ostali ulagatelji neće dati službenu ponudu. Doista, zbog financijske nestabilnosti grčkog bankarskog sustava koji je bilježio velike gubitke po kreditima zbog duboke i duge recesije koja je vladala u to vrijeme, strane banke prisutne u Grčkoj već su otuđile ili su namjeravale otuđiti svoja poslovanja u Grčkoj (npr. banke Geniki, MBG, Emporiki Bank). Drugim riječima, izlazile su s grčkog tržišta i nisu tražile nove prilike za ulaganje u Grčkoj. Osim toga, razumno je pretpostaviti da bi samo ulagatelj koji bi mogao brzo stabilizirati preuzete djelatnosti i učiniti ih održivima - tj. velika bankarska grupacija - bio zainteresiran za te djelatnosti. Naposljetku, s obzirom na vrlo kratki vremenski okvir u kojem je trebalo zaključiti prodaju - a koji je diktirala financijska kriza u kojoj su poslovale prodavane banke - sudjelovanje stranih banaka ili ostalih vrsta ulagatelja u postupku prodaje nije bilo osobito vjerojatno s obzirom na to da bi takvi ulagatelji prije podnošenja službene ponude obično željeli provesti dubinsku analizu imovine koja je ponuđena na prodaju.
(180)
Komisija stoga zaključuje da je prodajna cijena Ciparskih prenesenih djelatnosti bila tržišna cijena i da se potpora kupcu, odnosno Banci, može izuzeti.
6.2.2. Pravna osnova za ocjenu spojivosti
(181)
Člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora Komisiju se ovlašćuje da utvrdi spojivost potpore s unutarnjim tržištem ako joj je svrha „otklanjanje ozbiljnih poremećaja u gospodarstvu neke države članice”.
(182)
Komisija priznaje da globalna financijska kriza može stvoriti ozbiljne poremećaje u gospodarstvu države članice i da se mjerama za potporu banaka taj poremećaj može ispraviti. To je potvrđeno Komunikacijom o bankarstvu iz 2008., Komunikacijom o dokapitalizaciji i Komunikacijom o restrukturiranju. Komisija i dalje smatra da su zahtjevi za državnu potporu koji se moraju odobriti u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora ispunjeni s obzirom na ponovno pojavljivanje stresnih uvjeta na financijskim tržištima. Komisija je to potvrdila donošenjem Komunikacije o produženju (92) iz 2011. i Komunikacije o bankarstvu (93) iz 2013.
(183)
U pogledu grčkog gospodarstva u svojim odlukama o odobravanju i produljenju Programa potpore grčkim bankama, kao i u svojim odobrenjima mjera državne pomoći koju je Grčka dodijelila pojedinačnim bankama (94), Komisija je potvrdila da postoji prijetnja ozbiljnog narušavanja u grčkom gospodarstvu i da je državna potpora bankama primjerena za ispravljanje tog poremećaja. Stoga bi pravna osnova za procjenu mjera potpore trebao biti članak 107. stavak 3. točka (b) Ugovora.
(184)
Tijekom financijske krize Komisija je izradila kriterije spojivosti za različite vrste mjera potpora. Načela za procjenu mjera potpore prvobitno su bila utvrđena u Komunikaciji o bankarstvu iz 2008.
(185)
U skladu s točkom 15. Komunikacije o bankarstvu iz 2008., kako bi potpora bila usklađena s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora, ona mora biti u skladu s općim kriterijima spojivosti:
(a)
Primjerenost: potpora mora biti dobro usmjerena kako bi se učinkovito postigao cilj ispravljanja ozbiljnog poremećaja u gospodarstvu. To ne bi bio slučaj da mjera nije primjerena za ispravljanje poremećaja.
(b)
Nužnost: mjera potpore mora u svom iznosu i obliku biti nužna za postizanje cilja. Stoga se ona mora sastojati od minimalnog iznosa koji je nužan za postizanje cilja i poprimiti oblik koji je najprimjereniji za ispravljanje poremećaja.
(c)
Razmjernost: pozitivni učinci mjere moraju biti primjereno uravnoteženi u usporedbi s narušavanjem tržišnog natjecanja kako bi se narušavanje ograničilo na najmanju moguću mjeru nužnu za postizanje ciljeva mjere.
(186)
Tijekom financijske krize Komisija je izradila kriterije spojivosti za različite vrste mjera potpora. Načela za procjenu mjera potpora prvobitno su bila utvrđena u Komunikaciji o bankarstvu iz 2008.
(187)
Komunikacijom o dokapitalizaciji utvrđuju se daljnje smjernice na razini naknade potrebne za dokapitalizacije koje provodi država.
(188)
Konačno, Komisija je u Komunikaciji o restrukturiranju objasnila na koji će način procijeniti planove restrukturiranja. U svojoj će procjeni plana za restrukturiranje Banke u okviru Komunikacije o restrukturiranju Komisija u obzir uzeti sve mjere navedene u tablici 11.
6.2.3. Spojivost mjere potpore C s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008. i Komunikacijom o dokapitalizaciji
6.2.3.1. Primjerenost
(189)
Što se tiče primjerenosti mjere, odnosno, obveze koju je preuzeo GFFS u pogledu dokapitalizacije Banke u iznosu od 524 milijuna EUR, Komisija mjeru smatra primjerenom jer je omogućila da se poslovanje triju ciparskih banaka u Grčkoj proda Banci.
(190)
Da nije bilo mjere nijedna grčka banka, uključujući Banku, ne bi bila voljna preuzeti Ciparske prenesene djelatnosti u trenutku kada nijedna banka izvan Grčke nije bila voljna ući na to tržište. Da Ciparske prenesene djelatnosti nisu preuzete, te djelatnosti, a osobito depoziti podružnica u Grčkoj bili bi ugroženi. Stoga se tom mjerom osiguralo održavanje financijske stabilnosti u Grčkoj. Na temelju toga Komisija smatra da je mjera primjerena kao potpora za sanaciju.
6.2.3.2. Nužnost
(191)
U skladu s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008., mjera potpore mora u svom iznosu i obliku biti nužna da bi se postigao cilj mjere. Njome se podrazumijeva da dokapitalizacija mora biti u najmanjem mogućem iznosu kako bi se postigao taj cilj.
(192)
U trenutku kada je grčkim bankama bilo vrlo teško pronaći kapital, mjerom su pokrivene potrebe za kapitalom koje bi nastale kao posljedica plaćanja kupoprodajne cijene za preuzimanje Ciparskih prenesenih djelatnosti kako bi se preuzimanje moglo ostvariti.
(193)
Komisija pozitivno ističe činjenicu da je potpora dana u obliku unosa kapitala u okviru dokapitalizacije iz proljeća 2013. s obzirom na to da GFFS Banci nije dodijelio bespovratna sredstva nego je primio istu vrijednost redovnih dionica.
(194)
Mjera je stoga nužna kako bi se postigao cilj ograničavanja poremećaja u grčkom bankarskom sustavu i gospodarstvu u cjelini.
6.2.3.3 Razmjernost
(195)
Djelatnosti za koje je primljena potpora prodane su nakon što su grčka nadležna tijela otvorila poziv na podnošenje ponuda. Osim toga, preuzete djelatnosti u Banci su brzo integrirane. U okviru potpore nije bilo dopušteno da djelatnosti za koje je primljena potpora ostanu zasebni konkurenti na tržištu.
(196)
Nadalje, iznos potpore bio je relativno malen s obzirom na to da odgovara vrijednosti od oko 3 % ukupnih neto kredita Ciparskih prenesenih djelatnosti (ili oko 3 % njihove rizikom ponderirane imovine) (95).
(197)
Prema tome, Komisija smatra da je mjera osmišljena tako da pretjerano narušavanje tržišnog natjecanja svede na najmanju mjeru.
6.2.3.4. Zaključak o spojivosti s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008. i Komunikacijom o dokapitalizaciji
(198)
Na temelju analize u uvodnim izjavama 189. do 197. zaključeno je da je dokapitalizacija Banke koju je proveo GFFS u iznosu od 524 milijuna EUR bila primjerena, nužna da bi se postigao cilj ograničavanja poremećaja u grčkom bankarskom sustavu i gospodarstvu u cjelini i osmišljena tako da pretjerano narušavanje tržišnog natjecanja svede na najmanju mjeru te je u skladu s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008. i Komunikacijom o dokapitalizaciji.
6.2.4. Spojivost mjere potpore s Komunikacijom o restrukturiranju
(199)
Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 178., prodaja Ciparskih prenesenih djelatnosti obuhvaćena je u okviru odjeljka Komunikacije o restrukturiranju pod naslovom „Postizanje održivosti prodajom banke”. U skladu s točkom 17. Komunikacije o restrukturiranju, u slučaju prodaje banke u teškoćama drugoj financijskoj instituciji moraju se poštovati zahtjevi u pogledu održivosti, vlastitog doprinosa i ograničenja narušavanja tržišnog natjecanja.
6.2.4.1. Dugoročna održivost Ciparskih prenesenih djelatnosti ostvarena prodajom
(200)
Točkom 17. Komunikacije o restrukturiranju pojašnjava se da se prodajom banke u teškoćama drugoj financijskoj instituciji može pridonijeti ponovnom uspostavljanju dugoročne održivosti ako je kupac održiv te može apsorbirati prijenos banke u teškoćama i pomoći u obnovi tržišnog povjerenja.
(201)
Banka je uspješno integrirala Ciparske prenesene djelatnosti. Kao što je navedeno u odjeljku 7.6., na temelju plana restrukturiranja Banka se može smatrati održivim subjektom. Stoga se prenošenjem aktivnosti Ciparskih prenesenih djelatnosti na Banku omogućuje ponovno uspostavljanje njihove dugoročne održivosti.
6.2.4.2. Vlastiti doprinos i podjela obveza
(202)
U pogledu doprinosa dioničara triju ciparskih banaka troškovima restrukturiranja, Komisija primjećuje da tri ciparske banke nisu prodale Ciparske prenesene djelatnosti po njihovoj knjigovodstvenoj vrijednosti, nego po vrijednosti prilagođenoj u skladu s izvješćem PIMCO-a. Osim toga, čak i nakon te prilagodbe tri ciparske banke su na Banku prenijele više imovine nego obveza. Stoga je postignuta dovoljna podjela obveza dioničara s obzirom na to da su gubitak vrijednosti Ciparskih prenesenih djelatnosti podnijeli njihovi prodavatelji.
6.2.4.3. Mjere kojima se ograničuje narušavanje tržišnog natjecanja
(203)
Što se tiče mjera kojima se ograničuje narušavanje tržišnog natjecanja, točkom 30. Komunikacije o restrukturiranju omogućuje se da se „procjena Komisije u pogledu potrebe za takvim mjerama temelji na veličini, rasponu i opsegu djelatnosti koje bi predmetna banka obavljala nakon provedbe vjerodostojnog plana restrukturiranja ... Priroda i oblik takvih mjera ovisit će o dvama kriterijima: prvo, o iznosu potpore i uvjetima te okolnostima u kojima je potpora dodijeljena, i drugo, o svojstvima jednog ili više tržišta na kojima će banka primatelj poslovati.”
(204)
Kako je opisano u uvodnoj izjavi 196., iznos potpore odgovara otprilike 3 % rizikom ponderirane imovine Ciparskih prenesenih djelatnosti. Komisija stoga smatra da je taj iznos relativno malen s obzirom na to da je njime omogućena prodaja Ciparskih prenesenih djelatnosti i, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 190., osigurano očuvanje financijske stabilnosti u Grčkoj.
(205)
Nakon prodaje Ciparskih prenesenih djelatnosti, grčke podružnice prestale su postojati kao samostalni natjecatelji jer su u cijelosti integrirane u Banku.
(206)
Komisija zaključuje da nema pretjeranog narušavanja tržišnog natjecanja s obzirom na to da se radi o relativno malom iznosu potpore Ciparskim prenesenim djelatnostima i s obzirom na činjenicu da one neće nastaviti postajati kao samostalni natjecatelji.
6.2.4.4. Zaključak o spojivosti s Komunikacijom o restrukturiranju.
(207)
Na temelju analize u uvodnim izjavama 199. do 206., zaključeno je da se prodajom Ciparskih prenesenih djelatnosti i njihovom integracijom u Banku osigurava njihova dugoročna održivost, da je potpora ograničena na najmanju moguću mjeru i da nema neopravdanog narušavanja tržišnog natjecanja u skladu s Komunikacijom o restrukturiranju.
(208)
Prema tome, dokapitalizaciju Banke koju je u iznosu od 524 milijuna EUR proveo GFFS trebalo bi proglasiti spojivom s unutarnjim tržištem.
7. PROCJENA POTPORE DODIJELJENE BANCI
7.1. POSTOJANJE I IZNOS POTPORE
(209)
Komisija mora utvrditi postojanje državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.
7.1.1. Postojanje potpore u mjerama dodijeljenim u okviru Programa potpore grčkim bankama
7.1.1.1. Državna potpora za likvidnost odobrena u okviru mjere osiguranja jamstva i mjere zaduživanja izdavanjem državnih obveznica (mjera L1)
(210)
Komisija je već utvrdila u odlukama kojima se odobrava i produljuje Program potpore grčkim bankama (96) da potpora za likvidaciju dodijeljena u okviru tog programa čini potporu. Banka je 2011. izdala obveznice za koje je jamčila država u iznosu od ukupno 9,9 milijardi EUR. Grčka je Banci izdala i zajmove u državnim obveznicama u vrijednosti od 1 289 milijuna EUR. Krajem ožujka 2014. nepodmireni iznos obveznica za koje je jamčila država iznosio je 9,9 milijardi EUR, a državnih obveznica 1 024 milijuna EUR (97). Buduća potpora za likvidaciju odobrena u okviru Programa potpore grčkim bankama također bi predstavljala potporu.
7.1.1.2. Državna dokapitalizacija odobrena u okviru mjere dokapitalizacije (mjera A)
(211)
Komisija je već utvrdila u Odluci od 19. studenog 2008. o programu potpore grčkim bankama da dokapitalizacije koje će se dodijeliti u okviru njegove mjere za dokapitalizaciju čine potporu. Banka je primila 750 milijuna EUR u vidu povlaštenih dionica što predstavlja 2,1 % rizikom ponderirane imovine Banke (98).
7.1.2. Postojanje potpore u obliku likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država (mjera L2)
(212)
U točki 51. Komunikacije o bankarstvu iz 2008. Komisija je objasnila da osiguravanje sredstava središnjih banaka financijskim institucijama ne čini potporu ako su ispunjena četiri kumulativna uvjeta u pogledu solventnosti financijske ustanove, jamstva ustanove, kamatne stope naplaćene financijskoj instituciji i nepostojanje protujamstava države. Budući da likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država i koja je pružena Banci nije u skladu s ta četiri kumulativna uvjeta, ponajprije jer ima državno jamstvo i dodjeljuje se zajedno s drugim mjerama potpore, ne može se zaključiti da likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država ne čini državnu potporu.
(213)
Likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država u skladu je s uvjetima utvrđenima u članku 107. stavku 1. Ugovora. Kao prvo, kako ova mjera uključuje državno jamstvo u korist Grčke središnje banke, sve gubitke snosit će država. Stoga ova mjera uključuje državna sredstva. U okviru likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama bankama se omogućuje dobivanje sredstava u vrijeme kad one nemaju pristup međubankovnim tržištima financiranja i redovnim aktivnostima refinanciranja Eurosustava. Stoga se na temelju likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država Banci dodjeljuje prednost. S obzirom na to da je likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama ograničena na bankarski sektor, ta je mjera selektivna. Uz to, s obzirom na to da se na temelju likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država Banci omogućuje nastavak poslovanja na tržištu i sprječava je se u nepodmirivanju obveza i napuštanju tržišta, njome se narušava tržišno natjecanje. Budući da je Banka aktivna u drugim državama članicama i da financijske institucije iz drugih država članica posluju ili bi mogle biti zainteresirane za poslovanje u Grčkoj, prednost dana Banci utječe na trgovinu među državama članicama.
(214)
Na temelju dosad navedenog Komisija smatra da likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država (mjera L2) čini državu potporu. Iznos likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država s vremenom se razlikovao. Na dan 31. prosinca 2012. iznosio je oko 31,4 milijardi EUR. Nakon naglog pada 2013., krajem te godine popeo se na samo 750 milijuna EUR.
7.1.3. Postojanje potpore u obliku mjera dodijeljenih preko GFFS-a
7.1.3.1. Prva dokapitalizacija za premošćivanje (mjera B1)
(215)
U odjeljku 5.1. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Piraeus Komisija je već zaključila da prva dokapitalizacija za premošćivanje čini državnu potporu. Primljeni kapital iznosio je 4,7 milijardi EUR.
7.1.3.2. Druga dokapitalizacija za premošćivanje (mjera B2)
(216)
Mjera B2 provedena je s pomoću sredstava iz GFFS-a koja su, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 65. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Piraeus, uključivala državna sredstva.
(217)
Što se tiče postojanja prednosti, mjerom B2 povećala se stopa kapitala Banke na razinu kojom se omogućilo njezino daljnje funkcioniranje na tržištu i pristup financiranju iz Eurosustava. Nadalje, naknada mjere B2 sastoji se od obračunanih kamata na obveznice EFFS-a i dodatne provizije od 1 %. Zbog toga što je naknada očigledno niža od naknade sličnih instrumenata kapitala na tržištu, Banka zasigurno ne bi mogla prikupiti taj kapital po takvim uvjetima na tržištu. Stoga je mjerom B2 Banci dana prednost na temelju odobrenih državnih sredstava. A s obzirom na to da je mjera dostupna samo Banci, ona je po svojoj prirodi selektivna.
(218)
Kao rezultat mjere B2, ojačan je položaj Banke jer su Banci osigurana financijska sredstva potrebna za nastavak ispunjavanja kapitalnih zahtjeva, dovodeći na taj način do narušavanja tržišnog natjecanja. Budući da je Banka aktivna na bankarskim tržištima ostalih država članica i da financijske institucije iz drugih država članica posluju u Grčkoj ili bi potencijalno bile zainteresirane za poslovanje u Grčkoj, mjera B2 utječe na trgovinu među državama članicama.
(219)
Komisija smatra da mjera B2 čini državnu potporu. Nacionalna tijela prijavila su je kao potporu. Primljeni kapital iznosio je 1 553 milijuna EUR.
7.1.3.3. Pismo o preuzimanju obveze (mjera B3)
(220)
Mjerom B3 GFFS se obvezao osigurati dodatni kapital nužan za završavanje dokapitalizacije Banke do iznosa koji je zatražila Grčka središnja banka u okviru ispitivanja otpornosti na stres u 2012. GFFS svoja sredstva dobiva od države. Pismom se stoga preuzimaju obveze u pogledu državnih sredstava. Okolnosti u kojima GFFS može dodijeliti potporu financijskim institucijama precizno su određene i ograničene zakonom. Shodno tome, upotreba tih državnih sredstava pripisiva je državi. GFFS se obvezao da će osigurati 1 082 milijuna EUR dodatnog kapitala.
(221)
Pismom o preuzimanju obveze Banci je dodijeljena prednost jer su iz Banke deponentima pružili uvjerenje da će Banka moći prikupiti cjelokupni iznos kapitala koji je morala prikupiti, odnosno GFFS bi osigurao kapital ako ga Banka ne uspije prikupiti na tržištu. Tom se preuzetom obvezom isto tako olakšava prikupljanje privatnog kapitala na tržištu jer su ulagatelji uvjereni da će GFFS osigurati kapital ako Banka ne može pronaći dio kapitala na tržištu. Nijedan ulagatelj ne bi prihvatio preuzimanje obveze prije nego što bude upoznat s uvjetima dokapitalizacije, a u to vrijeme Banka nije imala pristup tržištu kapitala. Ta je prednost selektivna jer nije dodijeljena svim bankama koje posluju u Grčkoj.
(222)
Budući da je Banka aktivna u drugim državama članicama i da financijske institucije iz drugih država članica posluju ili bi mogle biti zainteresirane za poslovanje u Grčkoj, vjerojatno je da bi i mjera B3 mogla utjecati na trgovinu među državama članicama i narušiti tržišno natjecanje.
(223)
Mjera B3 stoga čini potporu i kao državnu potporu prijavile su je grčka nadležna tijela.
7.1.3.4. Sudjelovanje GFFS-a u dokapitalizaciji iz proljeća 2013. za pokrivanje potreba za kapitalom utvrđenih u ispitivanju otpornosti na stres iz 2013. (mjera B4)
(224)
Sudjelovanje GFFS-a u dokapitalizaciji iz proljeća 2013. kojoj je cilj bio pokriti potrebe za kapitalom identificirane u ispitivanju otpornosti na stres iz 2012. (mjera B4) djelomična je konverzija prve i druge dokapitalizacije za premošćivanje (mjere B1 i B2) u trajnu dokapitalizaciju od 5 891 milijuna EUR u redovnim dionicama. S obzirom na to da se kod mjere B4 radi o djelomičnoj konverziji već dodijeljene potpore, tu se ipak radi o državnim sredstvima, ali ne povećava se nominalni iznos potpore. Međutim, povećava se prednost Banke (a time i narušavanje tržišnog natjecanja) za dani nominalni iznos potpore s obzirom na to da se radi o trajnoj dokapitalizaciji, a ne o privremenoj dokapitalizaciji kao u mjerama B1 i B2.
(225)
Komisija napominje da takva potpora nije bila dodijeljena svim bankama koje posluju u Grčkoj. Što se tiče narušavanja tržišnog natjecanja i učinka na trgovinu, Komisija napominje na primjer da se potporom Banci omogućio nastavak poslovanja u drugim državama članicama. Likvidacija Banke dovela bi do okončanja aktivnosti u inozemstvu likvidacijom tih djelatnosti ili prodajom poslovanja. Osim toga, u Grčkoj su poslovale neke banke iz drugih država članica. Stoga se mjerom narušava tržišno natjecanje i njome se utječe na trgovinu među državama članicama. Komisija stoga smatra da mjera B4 čini državnu potporu.
7.1.3.5. Zaključak o mjerama B1, B2, B3 i B4
(226)
Mjere B1, B2, B3 i B4 čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Iznos državne potpore uključen u mjere B1, B2 i B3 jest 7 335 milijuna EUR. Kako je navedeno u odjeljku 7.1.3.3., s obzirom na to da je Banka u dokapitalizaciji iz proljeća 2013. privukla privatni kapital u iznosu od 1 444 milijuna EUR, samo je dio prve i druge dokapitalizacije za premošćivanje (mjere B1 i B2) konvertiran u trajnu dokapitalizaciju (mjera B4). Dodatni kapital od 1 082 milijuna EUR (mjera B3) čija je isplata bila obveza GFFS-a nije bio potreban pa stoga nije bio isplaćen. Iznos isplaćene državne potpore bio je stoga samo zbroj prve i druge dokapitalizacije za premošćivanje, odnosno 6 253 milijuna EUR, a dio te potpore otplaćen je u roku od šest mjeseci tijekom dokapitalizacije iz proljeća 2013. (mjera B4) s obzirom na to da je sudjelovanje privatnih ulagatelja premašilo iznos obveze.
(227)
U točki 31. Komunikacije o restrukturiranju navodi se da Komisija, osim apsolutnog iznosa potpore, u obzir mora uzeti potporu „povezanu s rizikom ponderiranom imovinom banke”. Mjere B1, B2 i B3 dodijeljene su tijekom razdoblja od jedne godine, od travnja 2012. do svibnja 2013. Tijekom tog razdoblja nakon sukcesivnih preuzimanja uvelike se povećala rizikom ponderirana imovina Banke. Stoga se postavlja pitanje na kojoj bi se razini rizikom ponderirana imovina trebala upotrebljavati, a osobito bi li državnu potporu trebalo ocjenjivati u odnosu na rizikom ponderiranu imovinu koja je postojala na početku razdoblja ili na onu koja je postojala na kraju razdoblja. Mjerama B1, B2 i B3 cilj je pokriti potrebu za kapitalom koju je utvrdila Grčka središnja banka u ožujku 2012. (ispitivanje otpornosti na stres iz 2012.). Drugim riječima, potrebe za kapitalom koje su tim mjerama pokrivene već su postojale u ožujku 2012. Komisija stoga smatra da bi iznos potpore uključen u mjere B1, B2 i B3 trebalo usporediti s rizikom ponderiranom imovinom Banke na dan 31. ožujka 2012. Komisija je isto tako podsjetila da Grčka središnja banka, nakon dokapitalizacije u ožujku 2012. do proljeća 2013., nije u obzir uzela preuzimanja grčkih banaka s ciljem usklađivanja - prema gore ili prema dolje - njihovih potreba za kapitalom. Tim se čimbenikom dalje dokazalo da su mjere B1, B2 i B3 bile mjere potpore povezane s parametrom Banke kakav je postojao na dan 31. ožujka 2012.
(228)
Potpora koja je dodijeljena Banci zbroj je prve i druge dokapitalizacije za premošćivanje (mjere B1 i B2) i obveze koju je preuzeo GFFS (mjera B3), odnosno 7 335 milijuna EUR ili 21,5 % rizikom ponderirane imovine Banke na dan 31. ožujka 2012.
(229)
Potpora koja je isplaćena Banci zbroj je prve i druge dokapitalizacije za premošćivanje (mjere B1 i B2), odnosno 6 253 milijuna EUR ili 18,4 % rizikom ponderirane imovine Banke na dan 31. ožujka 2012.
(230)
S obzirom na to da je Banka uspjela privući privatni kapital, iznos koji je GFFS konačno unio u Banku u obliku redovnih dionica bio je 5 891 milijuna EUR, što predstavlja 17,3 % rizikom ponderirane imovine Banke na dan 31. ožujka 2012.
7.1.4. Zaključak o postojanju i ukupnom iznosu potpore koju je primila Banka
(231)
Mjere A, B1, B2, B3, B4, L1 i L2 čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Te su mjere sažete u tablici 11.
Tablica 11.
Pregled ukupne potpore koju je primila Banka
Oznaka
Mjera
Vrsta mjere
Iznos potpore
Potpora/rizikom ponderirana imovina
A
Povlaštene dionice
Potpora u obliku kapitala
750 milijuna EUR
2,1 %
B1
B2
B3
Prva dokapitalizacija za premošćivanje
Druga dokapitalizacija za premošćivanje
Dopis o preuzimanju obveza
Potpora u obliku kapitala
4 700 milijuna EUR
1 553 milijuna EUR
1 082 milijuna EUR
13,8 %
4,5 %
3,2 %
Ukupna potpora u obliku kapitala dodijeljena Banci A + B1 + B2 + B3
8 085 milijuna EUR
23,7 %
Ukupna potpora isplaćena Banci A + B1 + B2
7 003 milijuna EUR
21,6 %
B4
Dokapitalizacija
Potpora u obliku kapitala
5 891 milijuna EUR
17,3 %
Ukupna potpora u obliku kapitala isplaćena Banci umanjena za potporu vraćenu u roku od 6 mjeseci
6 641 milijuna EUR
19,4 %
Oznaka
Mjera
Vrsta mjere
Nominalni iznos potpore
L1
Potpora za likvidnost
Jamstvo
Zaduživanje izdavanjem obveznica
Jamstva: 9,9 milijardi EUR
Zaduživanja izdavanjem obveznica: 1,3 milijardi EUR
L2
Likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država
Financiranje i jamstvo
31,4 milijardi EUR
Ukupna potpora u obliku kapitala dodijeljena Banci
42,6 milijardi EUR
7.2. PRAVNA OSNOVA ZA OCJENU SPOJIVOSTI
(232)
Kao što je zaključeno u uvodnoj izjavi 183., pravna osnova za procjenu mjera potpore trebao bi biti članak 107. stavak 3. točka (b) Ugovora (99).
(233)
Tijekom financijske krize Komisija je izradila kriterije spojivosti za različite vrste mjera potpora. Načela za procjenu mjera potpora prvobitno su bila utvrđena u Komunikaciji o bankarstvu iz 2008.
(234)
Smjernice za mjere dokapitalizacije mogu se pronaći u Komunikaciji o dokapitalizaciji i Komunikaciji o produženju iz 2011.
(235)
Komunikacijom o restrukturiranju definira se pristup koji je Komisija donijela u pogledu procjene planova restrukturiranja, ponajprije potreba za ponovnim uspostavljanjem održivosti, kako bi se osigurao odgovarajući doprinos od korisnika i ograničilo narušavanje tržišnog natjecanja.
(236)
Okvir je dopunjen Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. koja se primjenjuje na mjere potpore prijavljene ili dodijeljene nakon 31. srpnja 2013. bez prethodnog odobrenja Komisije.
7.2.1. Pravna osnova za procjenu spojivosti potpore za likvidnost Banci (mjera L1)
(237)
Potpora za likvidnost koju je Banka već primila konačno je odobrena sukcesivnim odlukama kojima se odobravaju mjere u okviru Programa potpore grčkim bankama i izmjenama i produženjima Programa (100). Sve buduće potpore za likvidnost za Banku morat će se dodijeliti u okviru programa koji je Komisija propisno odobrila. Uvjete takve potpore morat će odobriti Komisija prije nego što potpora bude dodijeljena te se stoga ne mora dodatno ocjenjivati u ovoj odluci.
7.2.2. Pravna osnova za procjenu spojivosti povlaštenih dionica (mjera A)
(238)
Dokapitalizacija dodijeljena u 2009. u obliku povlaštenih dionica (mjera A) dodijeljena je u okviru mjere dokapitalizacije odobrene 2008. kao dio Programa potpore grčkim bankama u okviru Komunikacije o bankarstvu iz 2008. Stoga se ne mora ponovno procjenjivati u okviru Komunikacije o bankarstvu iz 2008., nego samo u okviru Komunikacije o restrukturiranju.
7.2.3. Pravna osnova za procjenu spojivosti likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država (mjera L2)
(239)
Usklađenost likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država (mjera L2) najprije je potrebno procijeniti na temelju Komunikacije o bankarstvu iz 2008. i Komunikacije o produženju iz 2011. Sve likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koje jamči država dodijeljene nakon 31. srpnja 2013. obuhvaćene su Komunikacijom o bankarstvu iz 2013.
7.2.4. Pravna osnova za procjenu spojivosti dokapitalizacija koje je proveo GFFS (mjere B1, B2, B3 i B4)
(240)
Usklađenost dokapitalizacija koje je proveo GFFS (mjere B1, B2, B3 i B4), osobito u pogledu naknade, najprije je potrebno procijeniti na temelju Komunikacije o bankarstvu iz 2008., Komunikacije o dokapitalizaciji i Komunikacije o produženju iz 2011. U Odluci o pokretanju postupka u pogledu banke Piraeus Komisija je izrazila dvojbe u pogledu spojivosti mjere B1 s tim komunikacijama. Budući da su one bile provedene prije 1. kolovoza 2013., te mjere nisu obuhvaćene Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. Spojivost dokapitalizacija koje je proveo GFFS (mjere B1, B2, B3 i B4) isto bi tako trebalo procijeniti na temelju Komunikacije o restrukturiranju.
7.3. USKLAĐENOST MJERE L2 S KOMUNIKACIJOM O BANKARSTVU IZ 2008., KOMUNIKACIJOM O DOKAPITALIZACIJI I KOMUNIKACIJOM O PRODUŽENJU IZ 2011.
(241)
Kako bi potpora bila spojiva s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora, ona mora biti u skladu s općim kriterijima spojivosti: primjerenošću, nužnošću i razmjernošću.
(242)
Budući da su grčke banke bile isključene s međubankovnih tržišta te su postale potpuno ovisne o financiranju iz središnje banke, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 37. i kako Banka nije mogla pozajmiti dovoljan iznos sredstava u okviru redovnih aktivnosti refinanciranja, Banci je bila potrebna likvidnosnu pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država kako bi bila dovoljno likvidna i čime bi se spriječilo njezino neizvršavanje obveza. Komisija mjeru L2 smatra primjerenim mehanizmom za otklanjanje ozbiljnih poremećaja do kojih bi došlo neizvršavanjem obveza Banke.
(243)
Budući da likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država obuhvaća financiranje za Banku uz relativno visoki trošak, Banka ima dovoljno poticaja da se za razvoj svojih djelatnosti ne oslanjanja na taj izvor financiranja. Banka je morala platiti kamatnu stopu od […] baznih bodova više od redovnih aktivnosti refinanciranja iz Eurosustava. Uz to, Banka je državi morala platiti naknadu za jamstvo od […] baznih bodova. Posljedično je ukupni trošak likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država za Banku puno viši od uobičajenih troškova refinanciranja iz ESB-a. Točnije, razlika između prije spomenutog i potonjeg viša je od razine naknade za jamstvo koja je zatražena Komunikacijom o produženju iz 2011. Posljedično se ukupna naknada koju je država naplatila može smatrati dovoljnom. Iznos likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država Grčka središnja banka i ESB redovito preispituju na temelju stvarnih potreba Banke. Oni pažljivo nadziru njezinu upotrebu i osiguravaju da se ograniči na najmanju potrebnu mjeru. Stoga se mjerom L2 Banci ne osigurava višak likvidnosti koji se mogao upotrijebiti za financiranje aktivnosti kojima se narušava tržišno natjecanje. Ograničena je na najmanji potreban iznos.
(244)
Tim pomnim praćenjem upotrebe likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država i redovitom provjerom ograničenosti njezine upotrebe na najmanju moguću mjeru isto se tako osigurava da je ta likvidnost razmjerna i da ne dovodi do neopravdanog narušavanja tržišnog natjecanja. Komisija ističe i da se Grčka obvezala da će Banka provesti plan restrukturiranja kojim će se smanjiti njezino oslanjanje na financiranje iz središnje banke i da će Banka postupati u skladu s nekim ograničenjima, kako je analizirano u odjeljku 7.6. Tim se čimbenicima omogućava da će oslanjanje na potporu za likvidnost završiti što je ranije moguće i da je takva potpora razmjerna.
(245)
Mjera L2 stoga je usklađena s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008. i Komunikacijom o produženju iz 2011. Kako se Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. nisu uveli dodatni preduvjeti u pogledu jamstava, mjera L2 isto je tako spojiva s Komunikacijom o bankarstvu iz 2013.
7.4. USKLAĐENOST MJERA B1, B2, B3 I B4 S KOMUNIKACIJOM O BANKARSTVU IZ 2008., KOMUNIKACIJOM O DOKAPITALIZACIJI, KOMUNIKACIJOM O PRODUŽENJU IZ 2011. I KOMUNIKACIJOM O BANKARSTVU IZ 2013.
(246)
Kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi 241. i u skladu s točkom 15. Komunikacije o bankarstvu iz 2008., kako bi potpora bila spojiva s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora, ona mora biti u skladu s općim kriterijima spojivosti (101): primjerenošću, nužnošću i razmjernošću.
(247)
Komunikacijom o dokapitalizaciji i Komunikacijom o produženju iz 2011. utvrđuju se daljnje smjernice na razini naknade potrebne za dokapitalizaciju koju provodi država.
7.4.1. Primjerenost mjera
(248)
Komisija smatra da su dokapitalizacije koje je proveo GFFS (mjere B1, B2, B3 i B4) primjerene jer se njima omogućuje da Banka bude u skladu sa zahtjevima za kapitalom. Da nije bilo dokapitalizacije od strane GFFS-a, Banka ne bi mogla nastaviti sa svojim djelatnostima i izgubila bi pristup aktivnostima refinanciranja u okviru ESB-a.
(249)
U tom je smislu Komisija u Odluci o pokretanju postupka u pogledu banke Piraeus napomenula da je Banka jedna od najvećih bankovnih institucija u Grčkoj u pogledu kreditiranja i prikupljanja depozita. Kao takva, Banka je sistemski značajna banka za Grčku. Posljedično, nepodmirivanje obveza Banke stvorilo bi ozbiljne poremećaje u grčkom gospodarstvu. U okolnostima koje su tada prevladavale financijske institucije u Grčkoj imale su teškoća u pristupanju financiranju. Zbog nedostatka financiranja ograničena je njihova sposobnost osiguravanja kredita grčkom gospodarstvu. U tom bi kontekstu poremećaj u gospodarstvu bio ozbiljniji zbog nepodmirenih obveza Banke. Nadalje, do mjera B1, B2, B3 i B4 došlo je uglavnom zbog programa UPS-a, izvanrednog i nepredvidivog događaja, a ne kao rezultat lošeg upravljanja ili pretjeranog preuzimanja rizika u Banci. Mjere su stoga prvenstveno usmjerene na rezultate programa UPS-a te se njima pridonosi održavanju financijske stabilnosti u Grčkoj.
(250)
U Odluci o pokretanju postupka u pogledu banke Pireaus Komisija je izrazila sumnje u to jesu li odmah poduzeti svi mogući koraci kako bi se u budućnosti izbjegla ponovna potreba Banke za potporom. Kao što je navedeno u uvodnim izjavama 140. i 141. ove Odluke, Grčka je preuzela obvezu u pogledu provedbe niza mjera povezanih s korporativnim upravljanjem i komercijalnim poslovanjem Banke. Kao što je navedeno u uvodnim izjavama 115., 116. i 117., Banka je isto tako u potpunosti restrukturirala svoje aktivnosti, a mnoga su smanjenja troškova već provedena. Stoga su sumnje Komisije ublažene.
(251)
U Odluci o pokretanju postupka u pogledu banke Piraeus Komisija je isto tako izrazila sumnje u pogledu postojanja dovoljnih zaštitnih mjera u slučaju da Banka potpadne pod kontrolu države ili u slučaju da privatni dioničari zadrže kontrolu dok bi država imala većinski udjel. Obveze opisane u uvodnim izjavama 140. i 141. ove Odluke osiguravaju da će se kreditno poslovanje Banke voditi na komercijalnoj osnovi, a da će svakodnevno poslovanje biti zaštićeno od uplitanja države. Okvirom odnosa dogovorenim između GFFS-a i Banke isto se tako osigurava da su interesi države kao glavnog dioničara zaštićeni od pretjeranog rizika koji bi preuzela uprava Banke.
(252)
Na taj se način mjerama B1, B2, B3 i B4 osigurava održavanje financijske stabilnosti u Grčkoj. Poduzete su brojne mjere kako bi se budući gubici sveli na najmanju moguću mjeru i kako bi se osiguralo da djelatnosti Banke nisu ugrožene neprimjerenim upravljanjem. Na toj osnovi Komisija smatra mjere B1, B2, B3 i B4 primjerenima.
7.4.2. Nužnost - ograničenje potpore na najmanju moguću mjeru
(253)
U skladu s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008., mjera potpore mora u svom iznosu i obliku biti nužna za postizanje ciljeva. To znači da dokapitalizacija mora biti u najmanjem mogućem iznosu potrebnom za postizanje tog cilja.
(254)
Grčka središnja banka izračunala je iznos potpore u obliku kapitala u okviru testiranja otpornosti na stres iz 2012. kako bi se osiguralo da osnovni kapital Banke ostane iznad određene razine tijekom razdoblja 2012. -2014., kako je prikazano u tablici 3. Stoga se mjerama B1, B2, B3 i B4 Banci ne osigurava višak kapitala. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 250., poduzete su mjere u cilju smanjenja rizika od buduće potrebe Banke za potporom.
(255)
U pogledu naknada za prvu i drugu dokapitalizaciju za premošćivanje (mjere B1 i B2) Komisija podsjeća da su one dodijeljene u svibnju 2012. i prosincu 2012. te plaćene u naravi u obliku obveznica EFFS-a. GFFS je od datuma isplate tih obveznica EFFS-a do datuma dokapitalizacije iz proljeća 2013. primio kao naknadu obračunane kamate na obveznice EFFS-a uvećane za proviziju od 1 % (102). Kako je naglašeno u Odluci o pokretanju postupka u pogledu banke Piraeus, ta je naknada niža od raspona od 7 % do 9 % kako je definirano u Komunikaciji o dokapitalizaciji Međutim, razdoblje niske naknade bilo je ograničeno na jednu godinu za mjeru B1 i pet mjeseci za mjeru B2 (tj. do konverzije dokapitalizacije za premošćivanje u standardnu dokapitalizaciju u redovnim dionicama, odnosno mjere B4). Iako prva i druga dokapitalizacija nisu pokrenule razvodnjavanje udjela postojećih dioničara, dokapitalizacijom iz proljeća 2013., koja se odnosila na djelomičnu konverziju prve i druge dokapitalizacije za premošćivanje, u velikoj su mjeri razvodnjeni udjeli tih dioničara u vlasničkom kapitalu Banke jer su pali na 2,3 %. Tada je prekinuta izvanredna situacija koja je prevladavala od datuma prve dokapitalizacije za premošćivanje. Stoga su ublažene sumnje koje su izražene u Odluci o pokretanju postupka u pogledu banke Piraeus.
(256)
Drugo, s obzirom na netipičan izvor teškoća Banke, odnosno gubitke koji su uglavnom proizašli iz otpisa duga u korist države (programa UPS-a i otkupa duga koji državi osiguravaju znatnu prednost, tj. smanjenje duga) i posljedica su produljene recesije na njezinu domaćem tržištu, Komisija može prihvatiti to privremeno odstupanje od standardnih zahtjeva u pogledu naknade koji su određeni u Komunikaciji o dokapitalizaciji (103).
(257)
Mjera B3 odnosila se na preuzetu obvezu u pogledu osiguranja kapitala u okviru budućeg povećanja kapitala. Navedena obveza preuzeta u prosincu 2012. provedena je u okviru stvarne dokapitalizacije od svibnja do lipnja 2013., samo pet mjeseci kasnije, kada je Banka nastavila s povećanjem svojeg kapitala. S obzirom na to da je Banka privukla privatne ulagatelje, od GFFS-a se nije tražilo da unese kapital koji se obvezao unijeti. S obzirom na kratko razdoblje tijekom kojeg je ta preuzeta obveza u pogledu osiguranja kapitala bila na snazi i zbog razloga utvrđenih u uvodnoj izjavi 256., prihvaća se da nikakva naknada nije plaćena za tu preuzetu obvezu.
(258)
U pogledu mjere B4, u skladu s točkom 8. Komunikacije o produženju iz 2011., dokapitalizacije je potrebno upisati uz dovoljan popust na cijenu dionice prilagođenu za učinak razvodnjavanja kako bi se dalo razumno osiguranje da je država primila odgovarajuću naknadu. Iako mjerom B4 nije predviđen znatan popust na cijenu dionice prilagođene za učinak razvodnjavanja, de facto je bilo nemoguće ostvariti znatan popust na teoretsku cijenu bez prava upisa (104). Prije dokapitalizacije iz proljeća 2013. tržišna kapitalizacija Banke iznosila je samo nekoliko stotina milijuna eura. U tim se okolnostima postavlja pitanje je li postojeće dioničare trebalo u potpunosti istisnuti. Komisija napominje da je cijena izdanja određena na 50 % popusta u odnosu na prosječnu tržišnu cijenu tijekom pedeset dana koji su prethodili određivanju cijene izdanja. Komisija napominje i da je razvodnjavanje udjela prethodnih dioničara bilo veliko jer su nakon te dokapitalizacije držali samo 2,3 % vlasničkih udjela u Banci. Stoga bi primjena dodatnog popusta na tržišnu cijenu imala mali utjecaj na naknadu GFFS-a. S obzirom na specifičnu situaciju grčkih banaka koja je objašnjena u uvodnoj izjavi 256. i činjenicu da potreba za potporom u velikoj mjeri proizlazi iz otpisa duga u korist države, Komisija smatra da je cijena izdanja dionica koje je upisala država dovoljno niska.
(259)
GFFS je izdao i jamstva i dodijelio je jedno jamstvo za svaku novu dionicu koju je upisao privatni ulagatelj koji je sudjelovao u dokapitalizaciji iz proljeća 2013. GFFS je ta jamstva dodjeljivao bez naknade. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 106., svako jamstvo sadržava pravo na kupovinu 4,48 dionica od GFFS-a u određenim intervalima i po izvršnim cijenama. Cijena pri korištenju jamstva jednaka je cijeni upisa od 1,70 EUR uvećano za godišnju kamatnu stopu i kumulativnu maržu (4 % za prvu godinu, 5 % za drugu godinu, 6 % za treću godinu, 7 % za četvrtu godinu i potom 8 % na godišnjoj razini za posljednjih šest mjeseci). Najviša naknada koju je GFFS primio na dionice koje posjeduje de facto je utvrđena na tim razinama. Ta je naknada niža od raspona od 7 % do 9 % kako je definirano u Komunikaciji o dokapitalizaciji. Međutim, s obzirom na to da su ta jamstva bila ključni čimbenik za uspjeh izdavanja prava i privatne plasmane koje je Banka pokrenula u okviru dokapitalizacije iz proljeća 2013., Komisija smatra da su ta jamstva omogućila Banci da smanji iznos potpore za 1 444 milijuna EUR. Doista, zbog loše stope kapitala Banke prije dokapitalizacije i zbog velike nesigurnosti koja je vladala u to vrijeme, tada raspoložive simulacije pokazale su da bez jamstava privatni ulagatelji ne bi ostvarili dovoljan povrat i ne bi sudjelovali. Zbog razloga objašnjenih u uvodnim izjavama 249. i 256., zato što bi GFFS primio minimalnu pozitivnu naknadu ako bi jamstva bila iskorištena i zato što je cilj MGFP-a bio privući privatne ulagatelje kako bi neke banke ostale pod nadzorom privatne uprave i izbjeći situaciju u kojoj bi čitavi bankarski sektor bio pod nadzorom GFFS-a, Komisija može prihvatiti to odstupanje od standardnih zahtjeva u pogledu naknade koji su utvrđeni u Komunikaciji o dokapitalizaciji. To prihvaćanje temelji se i na činjenici da zakon o GFFS-u kako je izmijenjen u ožujku 2014. ne predviđa prilagodbu jamstava u slučaju povećanja temeljnog kapitala bez prava prvokupa i da se u slučaju izdavanja prava prilagoditi može samo izvršna cijena jamstva, a prilagodba se može dogoditi samo ex post i samo do iznosa zarade ostvarene od prodaje prava GFFS-a s pravom prvokupa. Osim toga, činjenica da se Grčka obvezala da će prije svakog otkupa jamstava koje izda GFFS tražiti odobrenje Komisije, omogućit će Komisiji da osigura da potencijalni budući otkupi ne smanje dodatno naknadu GFFS-a, a povećaju naknadu imatelja jamstava.
(260)
U pogledu činjenice da su dionice GFFS-a bez prava glasa, Komisija podsjeća da potreba za potporom uglavnom ne proizlazi iz pretjeranog preuzimanja rizika. Osim toga, cilj MGFP-a bio je da nekim bankama i dalje upravljaju privatni ulagatelji. Povrh toga, okvirom odnosa i automatskim vraćanjem prava glasa u slučaju da se plan restrukturiranja ne provodi osigurava se zaštita od budućeg pretjeranog rizika koji bi preuzeli privatni upravitelji Banke. Naposljetku, program UPS-a i otkup iz prosinca 2012. na neki su način naknada državi jer je dug potonje prema Banci smanjen za nekoliko milijardi EUR. Zbog svih tih razloga Komisija prihvaća da GFFS primi dionice bez prava glasa. Komisija stoga smatra da je mjera B4 bila nužna.
(261)
Zaključno, mjere B1, B2, B3 i B4 nužne su kao potpora za sanaciju u svojem iznosu i obliku.
7.4.3. Proporcionalnost - mjere kojima se ograničuju negativni učinci prelijevanja
(262)
Banka je primila vrlo velik iznos državne potpore. Ta situacija stoga može dovesti do ozbiljnog narušavanja tržišnog natjecanja. Međutim, Grčka je preuzela obvezu prema kojoj će provesti niz mjera kojima je cilj smanjiti negativne učinke prelijevanja. Točnije, na temelju preuzetih obveza osigurava se da će se poslovanje Banke nastaviti na komercijalnoj osnovi, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 136. i 137. Grčka se obvezala provesti i zabranu preuzimanja te niz otuđenja, kako je utvrđeno uvodnim izjavama 138., 139. i 143. Ograničenja narušavanja tržišnog natjecanja dodatno će se procijeniti u odjeljku 7.6.
(263)
U Banci je imenovan i povjerenik za praćenje koji će pratiti ispravnu provedbu preuzetih obveza u pogledu korporativnog upravljanja i komercijalnog poslovanja. Time će se izbjeći štetna promjena poslovne prakse Banke i time smanjiti mogući negativni učinci prelijevanja.
(264)
Konačno, novi sveobuhvatni plan restrukturiranja dostavljen je Komisiji 25. lipnja 2014. Taj će se plan restrukturiranja procijeniti u odjeljku 7.6.
(265)
Zaključno, ublažene su sumnje koje su izražene u Odluci o pokretanju postupka u pogledu banke Piraeus. Mjere B1, B2, B3 i B4 razmjerne su u kontekstu točke 15. Komunikacije o bankarstvu iz 2008.
7.4.4. Zaključak o usklađenosti dokapitalizacija koje je proveo GFFS s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008., Komunikacijom o dokapitalizaciji i Komunikacijom o produženju iz 2011.
(266)
Stoga se zaključuje da su dokapitalizacije koje je proveo GFFS (mjere B1, B2, B3 i B4) primjerene, nužne i razmjerne u kontekstu točke 15. Komunikacije o bankarstvu iz 2008., Komunikacije o dokapitalizaciji i Komunikacije o produženju iz 2011. Mjere B1, B2, B3 i B4 stoga su usklađene s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008., Komunikacijom o dokapitalizaciji i Komunikacijom o produženju iz 2011.
7.5. USKLAĐENOST PREUZIMANJA PRENESENIH DJELATNOSTI BANKE ATE, BANKE GENIKI, CIPARSKIH PRENESENIH DJELATNOSTI I MBG-A S KOMUNIKACIJOM O RESTRUKTURIRANJU
(267)
U točki 23. Komunikacije o restrukturiranju stoji da se preuzimanje poduzetnika od strane banaka koje primaju potporu ne može financirati državnom potporom, osim ako je to potrebno za ponovno uspostavljanje održivosti poduzetnika. Nadalje, u točkama 40. i 41. Komunikacije o restrukturiranju stoji da banke ne bi smjele upotrebljavati državnu potporu u svrhu preuzimanja konkurentskih poduzeća, osim ako je preuzimanje dio procesa konsolidacije koji je potreban za ponovno uspostavljanje financijske stabilnosti ili osiguranje učinkovitog tržišnog natjecanja. Osim toga, preuzimanjima se može ugroziti ili otežati ponovno uspostavljanje održivosti. Komisija stoga mora procijeniti mogu li preuzimanja koja provodi Banka biti u skladu s Komunikacijom o restrukturiranju.
7.5.1. Usklađenost preuzimanja Prenesenih djelatnosti banke ATE s Komunikacijom o restrukturiranju
7.5.1.1. Učinak preuzimanja Prenesenih djelatnosti banke ATE na dugoročnu održivost Banke
(268)
Preuzimanje prenesenih djelatnosti banke ATE Banci je donijelo veliki broj depozita uz mnogo manji iznos neto kredita (105). Ono je stoga znatno doprinijelo smanjenju vrlo visokog omjera kredita i depozita Banke.
(269)
Nadalje, preuzimanjem su ostvarene znatne sinergije poput sinergija u pogledu troškova kroz smanjenje broja podružnica i zaposlenika te integraciju IT sustava, sinergija u pogledu financiranja i sinergija u pogledu prihoda.
(270)
Preuzimanje stoga pozitivno utječe na ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti Banke.
7.5.1.2. Učinak preuzimanja Prenesenih djelatnosti banke ATE na iznos potpore koji je potreban Banci
(271)
U skladu s točkom 23. Komunikacije o restrukturiranju potporu za restrukturiranje ne bi trebalo upotrebljavati za preuzimanje drugih poduzetnika, nego samo za pokrivanje troškova restrukturiranja koji su potrebni za ponovno uspostavljanje održivosti Banke.
(272)
Naknada koju je Banka platila za preuzimanje Prenesenih djelatnosti banke ATE utvrđena je na 0,6 % vrijednosti prenesenih depozita i iznosila je otprilike 95 milijuna EUR. Taj je iznos bio jednak 0,02 % ukupne imovine Banke u trenutku preuzimanja. Može se stoga smatrati da je taj iznos malen, ali ne zanemariv.
(273)
Preuzimanje Prenesenih djelatnosti banke ATE znatno je poboljšalo vrlo nepovoljnu likvidnosnu poziciju Banke i učinilo ju je mnogo održivijom. Komisija podsjeća da […]. Stoga se može smatrati da su preuzimanje i njegova niska kupoprodajna cijena ključni za ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti Banke i da su obuhvaćeni izuzećem iz točke 23. Komunikacije o restrukturiranju.
7.5.1.3. Štetan učinak preuzimanja Prenesenih djelatnosti banke ATE na tržišno natjecanje
(274)
U skladu s točkama 39. i 40. Komunikacije o restrukturiranju državnu potporu ne bi se smjelo upotrebljavati na štetu društava koja ne primaju potporu u svrhu preuzimanja konkurentskih poduzeća. U točki 41. Komunikacije o restrukturiranju navodi se i da se preuzimanja mogu odobriti ako su dio procesa konsolidacije koji je potreban za ponovno uspostavljanje financijske stabilnosti ili osiguranje učinkovitog tržišnog natjecanja. U takvim okolnostima proces preuzimanja treba biti pošten, a preuzimanjem bi se trebali osigurati uvjeti učinkovitog tržišnog natjecanja na relevantnom tržištu.
(275)
Prilikom pregleda održivosti svih grčkih banaka početkom 2012, Grčka središnja banka nije smatrala da je banka ATE samostalno održiva banka. Osim toga, Grčka središnja banka analizirala je različite alternative za banku ATE (primjerice, likvidaciju) i zaključila je da je prodaja prenesenih djelatnosti banke ATE najbolje rješenje jer bi se tako smanjio rizik izvršenja i na najmanju moguću mjeru sveli troškovi za Grčku. Preuzimanje se stoga može smatrati dijelom konsolidacije koja je potrebna za ponovno uspostavljanje financijske stabilnosti na način opisan u točki 41. Komunikacije o restrukturiranju.
(276)
Nadalje, nijedan ponuditelj koji ne prima potporu nije podnio ponudu za preuzimanje Prenesenih djelatnosti banke ATE.
(277)
Naposljetku, budući da je preuzimanje prenesenih djelatnosti banke ATE odobrilo grčko tijelo za zaštitu tržišnog natjecanja (106), može se pretpostaviti da se ishodom postupka prodaje ne ugrožava učinkovito tržišno natjecanje u Grčkoj.
(278)
S obzirom na to može se zaključiti da je preuzimanje Prenesenih djelatnosti banke ATE u skladu s odjeljkom 4. Komunikacije o restrukturiranju.
7.5.1.4. Zaključak o preuzimanju Prenesenih djelatnosti banke ATE
(279)
Zaključeno je da je, s obzirom na jedinstveno stanje grčkih banaka i specifičnosti preuzimanja Prenesenih djelatnosti banke ATE, navedeno preuzimanje u skladu sa zahtjevima iz Komunikacije o restrukturiranju.
7.5.2. Usklađenost preuzimanja banke Geniki s Komunikacijom o restrukturiranju
7.5.2.1. Učinak preuzimanja banke Geniki na dugoročnu održivost Banke
(280)
U pogledu profitabilnosti poslovanja preuzimanjem banke Geniki poboljšat će se ponovno uspostavljanje održivosti Banke. U skladu s analizom koju je Banka dostavila tijekom tog preuzimanja, spajanje dviju banaka na istom geografskom tržištu omogućit će ostvarivanje sinergija, na primjer u obliku ušteda ostvarenih kroz smanjenje broja zaposlenika i zatvaranje podružnica. Banka će steći klijente i deponente banke Geniki i tako znatno smanjiti troškove distribucije.
(281)
U pogledu stanja likvidnosti, kako je opisano u uvodnoj izjavi 65., banka Geniki držala je više depozita nego neto kredita. Preuzimanjem je stoga porasla likvidnost Banke, a Banka je smanjila svoj omjer kredita i depozita. Osim toga, prije no što ju je Banka preuzela, banka Geniki bila je dokapitalizirana na odgovarajući način. Stoga nije vjerojatno da će zbog preuzimanja u budućnosti nastati dodatne potrebe za kapitalom
(282)
Preuzimanje stoga pozitivno utječe na ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti Banke.
7.5.2.2. Učinak preuzimanja banke Geniki na iznos potpore koji je potreban Banci
(283)
U skladu s točkom 23. Komunikacije o restrukturiranju potporu za restrukturiranje ne bi trebalo upotrebljavati za preuzimanje drugih poduzetnika, nego samo za pokrivanje troškova restrukturiranja koji su potrebni za ponovno uspostavljanje održivosti Banke. U ovom slučaju, iako preuzimanje ima pozitivne implikacije za održivost Banke, ono nije ključno za njezinu održivost u smislu točke 23. Komunikacije o restrukturiranju.
(284)
Međutim, Banka je za kupovinu banke Geniki platila samo 1 milijun EUR, što se smatra vrlo malim iznosom. Nadalje, banka Geniki primjereno je dokapitalizirana, a kao uvjet za transakciju, banka Société Générale u Banku je unijela znatan iznos kapitala (107).
(285)
Komisija zaključuje da u specifičnim okolnostima ove transakcije (preuzimanje po niskoj cijeni u cijelosti dokapitalizirane banke i unošenje kapitala od strane prodavatelja u Banku), preuzimanjem ne nastaju nove potrebe za kapitalom u Banci te stoga preuzimanje banke Geniki iznimno nije u suprotnosti s načelom prema kojem bi potpora trebala biti na najmanjoj potrebnoj mjeri.
7.5.2.3. Štetan učinak preuzimanja banke Geniki na tržišno natjecanje
(286)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 274. u skladu s točkama 39. i 40. Komunikacije o restrukturiranju, državnu potporu ne bi se smjelo upotrebljavati na štetu društava koja ne primaju potporu, a osobito u svrhu preuzimanja konkurentskih poduzeća, osim u specifičnim uvjetima.
(287)
Prilikom pregleda održivosti svih grčkih banaka početkom 2012., Grčka središnja banka nije smatrala da je banka Geniki samostalno održiva banka. Banka Geniki stvarala je velike gubitke za banku Société Générale koja ju je stoga željela prodati, a ako prodaja nije bila moguća, mogla je razmotriti i to kako je pustiti da propadne. Preuzimanje se stoga može smatrati dijelom konsolidacije koja je potrebna za ponovno uspostavljanje financijske stabilnosti na način opisan u točki 41. Komunikacije o restrukturiranju.
(288)
Nadalje, nijedan ponuditelj koji ne prima potporu nije podnio valjanu ponudu za preuzimanje banke Geniki. Banka stoga nije provela istiskivanje ponuditelja koji ne primaju potporu.
(289)
Osim toga, budući da je preuzimanje odobrilo grčko tijelo za zaštitu tržišnog natjecanja (108), može se pretpostaviti da se ishodom postupka prodaje ne ugrožava učinkovito tržišno natjecanje u Grčkoj.
(290)
Naposljetku, kupoprodajna cijena bila je vrlo niska. Ne može se stoga smatrati da je Banka upotrijebila državnu potporu za financiranje preuzimanja. S obzirom na te elemente, može se zaključiti da je preuzimanje banke Geniki obuhvaćeno iznimkom iz točke 41. Komunikacije o restrukturiranju.
7.5.2.4. Zaključak o preuzimanju banke Geniki
(291)
Zaključeno je da je, s obzirom na jedinstveno stanje grčkih banaka i specifičnosti preuzimanja banke Geniki, navedeno preuzimanje u skladu sa zahtjevima iz Komunikacije o restrukturiranju.
7.5.3. Usklađenost preuzimanja Ciparskih prenesenih djelatnosti s Komunikacijom o restrukturiranju
7.5.3.1. Učinak preuzimanja Ciparskih prenesenih djelatnosti na dugoročnu održivost Banke
(292)
Preuzimanjem Ciparskih prenesenih djelatnosti poboljšana je dugoročna održivost Banke.
(293)
U skladu s analizom koju je Banka dostavila tijekom tog preuzimanja, transakcijom se omogućuje ostvarivanje sinergija, na primjer u obliku sinergija troškova uštedama ostvarenim kroz smanjenje administrativnih troškova i broja zaposlenika te znatnim poboljšanjem troškova depozita. Od preuzimanja Banka je u potpunosti integrirala poslovanje triju ciparskih banaka u Grčkoj, promijenila je imidž svih podružnica triju ciparskih banaka i uvelike je uznapredovala u racionalizaciji mreže.
(294)
Za kreditne portfelje u okviru poslovanja triju ciparskih banaka u Grčkoj postojala su kvalitetna rezerviranja. Točnije, Banka je preuzela te kredite po cijeni koja je bila znatno manja od njihovih nominalnih vrijednosti: naime, kupoprodajna cijena smanjena je kako bi se u obzir uzeli buduću gubici koje je PIMCO predvidio u okviru ispitivanja otpornosti na stres. Stoga je ograničen rizik od gubitaka po kreditima koji bi premašivali one koji su već uzeti u obzir u niskoj kupoprodajnoj cijeni.
(295)
Banka je preuzela i veliki broj depozita, gotovo jednako velik kao i broj preuzetih neto kredita. Time je njezino stanje u pogledu likvidnosti osnaženo.
(296)
Preuzimanje stoga pozitivno utječe na ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti Banke.
7.5.3.2. Učinak preuzimanja Ciparskih prenesenih djelatnosti na iznos potpore koji je potreban Banci
(297)
U skladu s točkom 23. Komunikacije o restrukturiranju potporu za restrukturiranje ne bi trebalo upotrebljavati za preuzimanje drugih društava, nego samo za pokrivanje troškova restrukturiranja koji su potrebni za ponovno uspostavljanje održivosti Banke.
(298)
Kako je analizirano u odjeljku 7.3, cilj potpore bio je pokriti potrebe za kapitalom preuzimatelja Ciparskih prenesenih djelatnosti, s obzirom na to da bi se njihovim preuzimanjem osiguralo održavanje financijske stabilnosti u Grčkoj. Naknada koju je Banka naposljetku platila za preuzimanje Ciparskih prenesenih djelatnosti bila je puno niža od knjigovodstvene vrijednosti preuzetog portfelja. Bila je niža čak i od vrijednosti kredita nakon što je prilagođena prema dolje kako bi u se u obzir uzeli budući gubici po kreditima koje je nakon ispitivanja otpornosti na stres procijenio PIMCO. Stoga bi se moglo smatrati da je cijena preuzimanja bila negativna. Taj zaključak podupire i činjenica da je Banka uknjižila veliki negativni goodwill kada je preuzela Ciparske prenesene djelatnosti, što je povećalo njezin kapital.
(299)
Međutim, ako se ipak uzme u obzir da je Banka platila pozitivnu cijenu, Komisija primjećuje da je, kao preduvjet preuzimanja, GFFS preuzeo obvezu prema kupcu da će unijeti iznos kupoprodajne cijene u obliku kapitala. GFFS je tu preuzetu obvezu ispunio u okviru dokapitalizacije iz proljeća 2013. Dokapitalizacija je potpora Ciparskim prenesenim djelatnostima, a ne Banci, kako je objašnjeno u odjeljku 6.2.1. Preuzimanjem stoga nije nastala potreba za dodjelom dodatne državne potpore Banci.
(300)
Zaključno, u atipičnim uvjetima ovog slučaja (niska kupoprodajna cijena i obveza koju je preuzeo GFFS da će iznos kupoprodajne cijene unijeti u okviru povećanja kapitala), preuzimanje Ciparskih prenesenih djelatnosti iznimno nije u suprotnosti s načelom prema kojem bi potpora trebala biti na najmanjoj potrebnoj mjeri.
7.5.3.3. Štetan učinak preuzimanja Ciparskih prenesenih djelatnosti na tržišno natjecanje
(301)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 274. u skladu s točkama 39. i 40. Komunikacije o restrukturiranju, državnu potporu ne bi se smjelo upotrebljavati na štetu društava koja ne primaju potporu, a osobito u svrhu preuzimanja konkurentskih poduzeća, osim u specifičnim uvjetima.
(302)
Cilj prodaje poslovanja ciparskih banaka u Grčkoj bio je zaštititi stabilnost grčkog bankarskog sustava i osigurati da ciparske banke budu u mogućnosti prodati ta poslovanja prije nego što izgube vrijednost. Ta se transakcija stoga može smatrati dijelom konsolidacije koja je potrebna za ponovno uspostavljanje financijske stabilnosti na način opisan u točki 41. Komunikacije o restrukturiranju.
(303)
Nadalje, nijedan ponuditelj koji ne prima potporu nije podnio valjanu ponudu za preuzimanje Ciparskih banaka. Proces prodaje bio je javan, transparentan i nediskriminirajući.
(304)
Naposljetku, budući da je preuzimanje odobrilo grčko tijelo za zaštitu tržišnog natjecanja (109), može se pretpostaviti da se ishodom postupka prodaje ne ugrožava učinkovito tržišno natjecanje u Grčkoj.
(305)
S obzirom na te elemente, može se zaključiti da je preuzimanje Ciparskih prenesenih djelatnosti obuhvaćeno iznimkom iz točke 41. Komunikacije o restrukturiranju.
7.5.3.4. Zaključak o preuzimanju Ciparskih prenesenih djelatnosti
(306)
Zaključeno je da je, s obzirom na jedinstveno stanje grčkih banaka i specifičnosti preuzimanja Ciparskih prenesenih djelatnosti, navedeno preuzimanje u skladu sa zahtjevima iz Komunikacije o restrukturiranju.
7.5.4. Usklađenost preuzimanja MBG-a s Komunikacijom o restrukturiranju
7.5.4.1. Učinak preuzimanja MBG-a na dugoročnu održivost Banke
(307)
Preuzimanjem u cijelosti dokapitaliziranog MBG-a poboljšana je dugoročna održivost Banke.
(308)
U skladu s analizom koju je Banka dostavila tijekom tog preuzimanja, transakcijom će se ostvariti znatne sinergije, poput sinergija u pogledu troškova kroz smanjenje broja podružnica i zaposlenika, manje troškove depozita i sinergija u pogledu prihoda. Banka je u međuvremenu u potpunosti integrirala MBG.
(309)
Osim toga, s obzirom na to da je MBG primjereno dokapitaliziran prije nego ga je Banka preuzela i s obzirom na to da je Banka platila kupoprodajnu cijenu od 1 milijuna EUR, nije vjerojatno da će preuzimanje u Banci dovesti do buduće potrebe za kapitalom. Osim toga, prodavatelj je, kao dio transakcije, preuzeo obvezu da će u banku unijeti 400 milijuna EUR kapitala. Ta je obveza provedena u okviru dokapitalizacije iz proljeća 2013. kada je BCP u Banku unio 400 milijuna EUR.
(310)
Zaključeno je da je to preuzimanje pozitivno za ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti Banke i da je kupoprodajna cijena MBG-a bila toliko niska da njome nije spriječeno da državna potpora bude ograničena na najmanju potrebnu mjeru.
7.5.4.2. Učinak preuzimanja MBG-a na iznos potpore koji je potreban Banci
(311)
U skladu s točkom 23. Komunikacije o restrukturiranju potporu za restrukturiranje ne bi trebalo upotrebljavati za preuzimanje drugih društava, nego samo za pokrivanje troškova restrukturiranja koji su potrebni za ponovno uspostavljanje održivosti Banke. U ovom slučaju, iako preuzimanje ima pozitivne implikacije za održivost Banke, ono nije ključno za njezinu održivost u smislu točke 23. Komunikacije o restrukturiranju.
(312)
Međutim, Banka je za kupovinu banke MBG-a platila samo 1 milijun EUR, što se smatra vrlo malim iznosom. Nadalje, BCP je primjereno dokapitalizirao MBG, a kao uvjet za transakciju, BCP je u Banku unio kapital u iznosu od 400 milijuna EUR (110).
(313)
Zaključeno je da u specifičnim okolnostima ove transakcije (preuzimanje po niskoj cijeni u cijelosti dokapitalizirane banke i unošenje kapitala od strane prodavatelja u Banku), preuzimanjem MBG-a ne nastaju nove potrebe za kapitalom u Banci te stoga preuzimanje MBG-a iznimno nije u suprotnosti sa zahtjevom da se potpora svede na najmanju potrebnu mjeru.
7.5.4.3. Štetan učinak preuzimanja MBG-a na tržišno natjecanje
(314)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 274. u skladu s točkama 39. i 40. Komunikacije o restrukturiranju, državnu potporu ne bi se smjelo upotrebljavati na štetu društava koja ne primaju potporu, a osobito u svrhu preuzimanja konkurentskih poduzeća, osim u specifičnim uvjetima.
(315)
Prilikom pregleda održivosti svih grčkih banaka početkom 2012., Grčka središnja banka nije smatrala da je MBG samostalno održiva banka. MBG je stvarao velike gubitke za BCP koji ga je stoga želio prodati, a ako prodaja ne bi bila moguća, mogao je razmotriti i njegovu propast. Prodaja MBG-a bila je i dijelom plana restrukturiranja BCP-a (111). Preuzimanje se stoga može smatrati dijelom konsolidacije koja je potrebna za ponovno uspostavljanje financijske stabilnosti na način opisan u točki 41. Komunikacije o restrukturiranju.
(316)
Nadalje, nijedan ponuditelj koji ne prima potporu nije podnio valjanu ponudu za preuzimanje MBG-a.
(317)
S obzirom na te okolnosti, može se zaključiti da je preuzimanje MBG-a obuhvaćeno iznimkom iz točke 41. Komunikacije o restrukturiranju.
7.5.4.4. Zaključak o preuzimanju MBG-a
(318)
Zaključeno je da je, s obzirom na jedinstveno stanje grčkih banaka i specifičnosti preuzimanja MBG-a, navedeno preuzimanje u skladu sa zahtjevima iz Komunikacije o restrukturiranju.
7.6. USKLAĐENOST MJERA A, B1, B2, B3 I B4 S KOMUNIKACIJOM O RESTRUKTURIRANJU
7.6.1. Izvori teškoća i posljedice na procjenu u skladu s Komunikacijom o restrukturiranju
(319)
Kako je navedeno u odjeljcima 2.1.1. i 2.1.2., teškoće s kojima se Banka susrela uglavnom proizlaze iz grčke dužničke krize i duboke recesije u Grčkoj i južnoj Europi. U pogledu prvog čimbenika grčka vlada izgubila je pristup financijskim tržištima i konačno je morala pregovorima dogovoriti sporazum s domaćim i međunarodnim vjerovnicima, program UPS-a, što je dovelo do korekcije potraživanja prema državi za 53,3 %. Osim toga, 31,5 % potraživanja zamijenjeno je za nove grčke državne obveznice s nižim kamatnim stopama i dužim dospijećima. U prosincu 2012. država je od grčkih banaka otkupila te nove državne obveznice po cijeni od 30,2 % do 40,1 % njihove nominalne vrijednosti i na taj način kristalizirala dodatni gubitak grčkih banaka. Osim utjecaja programa UPS-a i otkupa duga na njezinu kapitalnu poziciju, Banka je zabilježila i velike odljeve depozita od 2010. do sredine 2012. zbog rizika da će Grčka izaći iz europodručja kao posljedica neodrživog javnog duga i recesije.
(320)
Potpora koja je dodijeljena Banci, odnosno zbroj mjera B1, B2, B3 i B4, ili 7 335 milijuna EUR, premašuje iznos gubitka uknjiženog nakon programa UPS-a (5 911 milijuna EUR).
(321)
Veliki dio potreba za kapitalom proizlazi iz redovne izloženosti financijske institucije prema državi u svojoj matičnoj zemlji. Ta je činjenica istaknuta i u uvodnim izjavama 63. i 74. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Piraeus. Kao posljedica toga, potreba Banke za rješavanjem pitanja moralnog hazarda u svojem planu restrukturiranja manja je od potrebe drugih financijskih institucija koje primaju potporu, a koje su nagomilale prekomjerne rizike. Budući da mjere potpore imaju manji učinak narušavanja, mjere poduzete u cilju ograničenja narušavanja tržišnog natjecanja stoga je potrebno razmjerno ublažiti. S obzirom na to da program UPS-a i otkup duga čine otpis duga u korist države, naknada države pri dokapitalizaciji banaka može biti niža. Komisija međutim primjećuje i da je izloženost Banke grčkom državnom dugu bila veća od izloženosti drugih velikih banaka u Grčkoj (112). Kao rezultat toga, ne mogu se svi gubici po osnovi grčkih državnih obveznica pripisati redovnoj izloženosti financijske institucije prema državi u njezinoj matičnoj zemlji.
(322)
Drugi su izvor gubitaka za Banku gubici po kreditima odobrenima grčkom stanovništvu i poduzećima. Komisija smatra da su ti gubici uglavnom razlog iznimno dubokog i produljenog pada BDP-a od oko 25 % tijekom pet godina, a ne rizičnog kreditiranja koje je odobravala Banka. Kao rezultat toga, potporom odobrenom za pokriće tih gubitaka ne stvara se moralni hazard, što se događa ako se potporom štiti banku od posljedica prošlog rizičnog ponašanja. Potpora stoga ima manji učinak narušavanja (113).
(323)
Međutim, dio potreba za kapitalom i gubitaka po kreditima Banke dolazi iz nekih međunarodnih društava kćeri. Ispitivanja otpornosti na stres obavljena 2012. radi utvrđivanja potreba Banke za kapitalom ukazala su i na to da su projekcije gubitaka po tim kreditima iznosile 1 314 milijuna EUR u osnovnom scenariju i 1 624 milijuna EUR u nepovoljnom scenariju. Nekolicina tih stranih poduzeća posljednjih su godina ostvarivala gubitke. U 2012. gubitci od međunarodnih djelatnosti iznosili su 244 milijuna EUR prije oporezivanja (114). I strana je imovina iscrpljivala likvidnost.
(324)
Stoga se može zaključiti da je točkom 14. Komunikacije o produženju iz 2011. obuhvaćen znatan dio gubitaka i potrebe za potporom koja iz toga proizlazi, a na temelju koje Komisija može ublažiti svoje zahtjeve. Slično tome, dio potrebe za potporom proizlazi iz iznimno duboke i duge recesije, a ne zbog rizičnog kreditiranja. Takvom potporom ne stvara se moralni hazard i ona stoga ima manji učinak narušavanja.
(325)
Konačno, dio potrebe za potporom proizlazi iz vlastitog preuzimanja rizika Banke, posebno u pogledu većih ulaganja u grčki državni dug i njezinih inozemnih društava kćeri.
7.6.2. Održivost
(326)
Planom restrukturiranja mora se osigurati da financijska institucija može ponovno uspostaviti svoju dugoročnu održivost do kraja razdoblja restrukturiranja (odjeljak 2. Komunikacije o restrukturiranju). U ovom slučaju razdoblje restrukturiranja definirano je kao razdoblje od datuma donošenja ove Odluke do 31. prosinca 2018.
(327)
U skladu s točkama 9., 10. i 11. Komunikacije o restrukturiranju Grčka je dostavila sveobuhvatan i detaljan plan restrukturiranja u kojem su sadržane sve informacije o poslovnom modelu Banke. U planu su utvrđeni i razlozi teškoća s kojima se Banka susrela te mjere poduzete u cilju rješavanja svih pitanja održivosti s kojima se suočila. Točnije, u planu restrukturiranja opisana je strategija odabrana radi očuvanja učinkovitosti poslovanja Banke i rješavanja pitanja visoke razine loših kredita, niske učinkovitosti poslovanja, osjetljive likvidnosne i kapitalne pozicije te njezinih društava u inozemstvu koja su se oslanjala na svoje matično društvo radi financiranja i kapitala.
7.6.2.1. Bankarsko poslovanje u Grčkoj
(328)
U pogledu likvidnosti (115) i oslanjanja Banke na financiranje iz Eurosustava u okviru plana restrukturiranja predviđen je ograničen rast bilance u Grčkoj, dok bi depozitna osnova ponovno trebala rasti. Oslanjanje na likvidnosnu pomoć u izvanrednim situacijama koju jamči država, koje je već palo, nastavit će se smanjivati, čime će se isto tako pomoći Banci u snižavanju troška financiranja.
(329)
Preuzetom obvezom u pogledu omjera kredita i depozita opisanom u uvodnoj izjavi 137. osigurava se održivost strukture bilance Banke do kraja razdoblja restrukturiranja. Prodajom vrijednosnih papira i drugih sporednih djelatnosti isto će se tako ojačati likvidnosna pozicija Banke. Zbog još uvijek nepovoljne likvidnosne pozicije Banke Komisija može prihvatiti zahtjev grčkih nadležnih tijela da im se odobri pružanje likvidnosti Banci u skladu s mjerama osiguranja jamstva i zaduživanja izdavanjem državnih obveznica u okviru Programa potpore grčkim bankama i u okviru likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama koju jamči država.
(330)
Kako bi smanjila svoje troškove financiranja, Banka se obvezala i nastaviti snižavati kamatne stope koje plaća na depozite, kako je opisano u uvodnoj izjavi 137. Postizanje takvog sniženje troškova depozita bit će ključan doprinos poboljšanju dobiti Banke prije rezerviranja.
(331)
Od početka krize Banka je ostvarila velika preuzimanja koja su značajno povećala njezinu veličinu i bazu depozita. Banka je u rekordnom vremenu uspješno integrirala preuzeto poslovanje. Banka trenutačno pokušava ostvariti sve moguće sinergije nakon tih preuzimanja. Počela je racionalizirati svoju poslovnu mrežu u Grčkoj smanjenjem broja podružnica i zaposlenika (116). Do 2017. ukupni troškovi Banke u Grčkoj snizit će se za dodatnih […] % u usporedbi s 2013. Kako bi postigla taj cilj, Banka se obvezala smanjiti broj svojih podružnica na […], a broj zaposlenika na […] do 31. prosinca 2017., uz najviše ukupne troškove u Grčkoj od […] milijardi EUR. Očekivani omjer troškova i prihoda bit će niži od […] % na kraju razdoblja restrukturiranja. Komisija smatra da se planom restrukturiranja zadržava učinkovitost Banke u novom tržišnom okruženju.
(332)
Drugo ključno područje je upravljanje lošim kreditima jer su oni 31. prosinca 2013. činili 36 % portfelja Banke (117). Banka planira poboljšati svoju kreditnu politiku (ograničenja, pokrivanje kolaterala) i usredotočiti se na središnju djelatnost kako bi svoje gubitke svela na najmanju moguću mjeru. Grčka je preuzela i obvezu poštovanja visokih standarda u pogledu svoje kreditne politike kako bi upravljala rizicima i u najvećoj mogućoj mjeri povećala vrijednost Banke u svakoj fazi kreditiranja, uključujući restrukturiranje kredita, kako je opisano u uvodnoj izjavi 141.
7.6.2.2. Korporativno upravljanje
(333)
Pozornost je potrebno pridati i upravljanju Banke jer GFFS nakon dokapitalizacije iz 2013. ima u vlasništvu većinu dionica Banke, ali uz ograničeno pravo glasa. Pored toga, neki privatni ulagatelji koji upravljaju Bankom posjeduju i jamstva pa bi stoga mogli ostvariti znatnu korist ako cijena dionica poraste tijekom razdoblja restrukturiranja. S obzirom na to da bi u takvim okolnostima moglo doći do moralnog hazarda, Banka i GFFS su 2013. dogovorili poseban okvir međusobnih odnosa. Tim se sporazumom štiti svakodnevno poslovanje Banke od svakog uplitanja njezinih većinskih dioničara, dok se istodobno GFFS-u osigurava praćenje provedbe plana restrukturiranja i sprječavanje uprave Banke da preuzima prekomjerne rizike u okviru odgovarajućih savjetovanja. Banka se obvezala i pažljivo nadzirati svoju izloženost prema povezanim dužnicima. Komisija pozitivno ističe činjenicu da će se GFFS-u automatski vratiti sva prava glasa ako Banka ne provede svoj plan restrukturiranja.
7.6.2.3. Međunarodne djelatnosti
(334)
Neke od međunarodnih djelatnosti Banke iscrpile su u prošlosti njezin kapital, likvidnost i profitabilnost, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 323.
(335)
Planom restrukturiranja predviđeno je da će se Banka nastaviti ponovno usmjeravati na svoje domaće tržište. Banka je već prodala svoje društvo kćer u Sjedinjenim Američkim Državama. Pokrenula je i racionalizaciju ostalih društava kćeri kako bi ojačala postupak preuzimanja zajmova i smanjila manjak financiranja društava kćeri. Planira daljnju racionalizaciju svoje mreže u zadržanim društvima kćerima, kako je opisano u uvodnoj izjavi 130.
(336)
Stoga će se ukupni iznos strane imovine u budućnosti smanjiti. Na kraju razdoblja restrukturiranja činit će […] ukupne bilance Banke.
(337)
Stoga Komisija smatra da će Banka u dostatnoj mjeri restrukturirati i smanjiti inozemna društva kćeri kako bi izbjegla izloženost dodatnim potrebama za kapitalom i manjku likvidnosti u budućnosti. Preuzetom obvezom opisanom u uvodnoj izjavi 138. u pogledu suzdržavanja od unosa velikih iznosa kapitala u međunarodna društva kćeri Banke osigurava se i da inozemna društva kćeri neće predstavljati prijetnju kapitalu ili likvidnosti Banke.
7.6.2.4. Zaključak o održivosti
(338)
Osnovni scenarij opisan u odjeljku 2.4. pokazuje da će na kraju razdoblja restrukturiranja Banka moći ostvariti povrat kojim će joj se omogućiti pokrivanje svih troškova i odgovarajući povrat na kapital, uzimajući u obzir profil rizičnosti. Istodobno je predviđeno da će kapitalna pozicija Banke ostati na zadovoljavajućoj razini.
(339)
Konačno, Komisija uzima u obzir i negativan scenarij opisan u planu restrukturiranja Banke koji su dostavila grčka nadležna tijela. Taj negativan scenarij temelji se na nizu pretpostavki koje su dogovorene s GFFS-om. Uzima se u obzir dulja i dublja recesija te ozbiljnija deflacija cijena nekretnina. Plan restrukturiranja pokazuje da Banka može izdržati razumnu količinu stresa jer u negativnom scenariju Banka ostaje profitabilna i dobro kapitalizirana na kraju razdoblja restrukturiranja.
(340)
Iznos dodatnog kapitala koji je prikupljen 2014., naime 1 750 milijuna EUR, dovoljan za suočavanje s osnovnim scenarijem ispitivanja otpornosti na stres iz 2013. u razdoblju restrukturiranja i za otplatu povlaštenih dionica, što je Banka učinila u svibnju 2014. (118) […]. Komisija podsjeća da je u procjeni potreba za kapitalom u skladu s osnovnim scenarijem Grčka središnja banka već uvela nekoliko prilagodbi koje su dovele do povećanja potreba za kapitalom u usporedbi s potrebama za kapitalom koje je Banka procijenila u vlastitom osnovnom scenariju. Komisija stoga smatra da se potrebama za kapitalom koje je Banka procijenila u vlastitom osnovnom scenariju pretpostavlja određeni stupanj stresa. Da bi zaključila da je Banka održiva, Komisija ne zahtijeva da Banka ima unaprijed dovoljno kapitala za pokrivanja potreba za kapitalom u stresnim uvjetima koje je procijenila Grčka središnja banka jer potonja procijenjena razina predstavlja visoku razinu stresa i jer prikupljanje kapitala iz svibnja 2014. pokazuje da Banka ponovno ima pristup tržištima kapitala.
(341)
Osim toga, pozitivno je što Banka neće provesti dodatna ulaganja u špekulativne papire, što će pomoći očuvanju njezine kapitalne i likvidnosne pozicije.
(342)
Zaključuje se stoga da je kombinacija već provedenog restrukturiranja i predloženog dodatnog restrukturiranja dovoljna da se ponovno uspostavi dugoročna održivost Banke.
7.6.3. Vlastiti doprinos i podjela obveza
(343)
Kako je navedeno u odjeljku 3. Komunikaciji o restrukturiranju, banke i njihovi dionici trebaju pridonijeti restrukturiranju u najvećoj mogućoj mjeri kako bi se osiguralo da je potpora ograničena na najmanju potrebnu mjeru. Stoga bi banke trebale upotrebljavati vlastita sredstva za financiranje restrukturiranja, na primjer, prodajom imovine, dok bi dionici trebali apsorbirati gubitke banke ako je to moguće.
7.6.3.1. Vlastiti doprinos Banke: otuđenja i smanjenje troškova
(344)
Banka je već otuđila mala poduzeća u inozemstvu (u Sjedinjenim Američkim Državama) i razdužila dio svog portfelja kako bi poboljšala svoju adekvatnost kapitala i likvidnosnu poziciju. Planom restrukturiranja predviđa se razduživanje njezinih djelatnosti u inozemstvu, kako je opisano u uvodnim izjavama 125. do 129. Uzimajući u obzir razduživanje i otuđenja koja su već provedena te nakon provedbe obveza u pogledu razduživanja i otuđenja stranih poduzeća, Banka će znatno smanjiti svoju geografsku prisutnost u […]. Smanjivanjem međunarodne imovine Banke znatno će se smanjiti potencijalni rizik da će Banka u budućnosti trebati potporu. Time se stoga pomaže da se iznos potpore svede na najmanju mjeru.
(345)
Kako bi ograničila svoje potrebe za kapitalom, Banka se neće koristiti kapitalom za podupiranje ili proširivanje društava kćeri u inozemstvu, kako je opisano u uvodnoj izjavi 138. Osim toga, obvezama koje je preuzela Grčka osigurava se da Banka neće provoditi skupa preuzimanja.
(346)
Banka sudjeluje i u programu sveobuhvatnog smanjenja troškova, kako je navedeno u odjeljku 2.4.2. Njezini troškovi dodatno će se smanjivati do 2017. Smanjuje se broj zaposlenika, a plaće se prilagođavaju prema dolje. Grčka se obvezala i da će ograničiti naknade upraviteljima Banke, […].
7.6.3.2. Podjela obveza među prijašnjim dioničarima i prikupljanje novog kapitala na tržištu
(347)
Udjeli postojećih dioničara Banke u velikoj su mjeri razvodnjeni izdavanjem prava okončanim 2009., (119) a potom ponovno dokapitalizacijom GFFS-a (mjera B4) i prikupljanjem privatnog kapitala iz 2013. i iz ožujka 2014. Primjerice, udjel koji su držali dioničari Banke, koji su u tom trenutku obuhvaćali ulagatelje koji su unijeli novac 2009., smanjen je sa 100 % prije dokapitalizacije iz proljeća 2013. na samo 2,3 % nakon te dokapitalizacije. Osim toga, Banka nije isplatila dividende u gotovini od 2008. Osim te podjele obveza među prijašnjim dioničarima, Banka je prikupila znatan iznos privatnog kapitala od početka krize 2008., točnije 807 milijuna EUR 2009., 1 444 milijuna EUR 2013. i 1 750 milijuna EUR 2014.
7.6.3.3. Podjela obveza među imateljima podređenog duga
(348)
Imatelji hibridnog i podređenog duga Banke pridonijeli su plaćanju troškova restrukturiranja Banke. Banka je u nekoliko navrata provela upravljanje pasivom kako bi prikupila kapital, kako je opisano u uvodnoj izjavi 134.
(349)
Još uvijek nepodmireni instrumenti podliježu zabrani isplate kupona opisanoj u uvodnoj izjavi 143. Stoga Komisija smatra da je odgovarajuća podjela obveza među imateljima hibridnog i podređenog duga Banke osigurana i da su u tom pogledu ispunjeni zahtjevi iz Komunikacije o restrukturiranju.
7.6.3.4. Zaključak o vlastitom doprinosu i podjeli obveza
(350)
U usporedbi s ukupnom primljenom dokapitalizacijom koju je provela država, vlastiti doprinos i podjela obveza, osobito u obliku prodaje imovine i smanjenja kreditnog portfelja, puno su niži od razina koje bi Komisija obično smatrala dostatnima. Smanjenje se odnosi samo na djelatnosti u inozemstvu, što čini mali dio Banke, (120) a restrukturiranjem se ne predviđa smanjenje veličine kreditnog portfelja i portfelja depozita u Grčkoj, koji su, baš suprotno, znatno rasli tijekom prošle godine, nakon preuzimanja. Međutim, Komisija uzima u obzir elemente analizirane u odjeljku 7.6.1., a osobito činjenice da primljena potpora dijelom ispunjava uvjete za izuzeće utvrđeno u točki 14. Komunikacije o produženju iz 2011., u okviru kojeg Komisija može prihvatiti niži vlastiti doprinos i podjelu obveza. Komisija pozitivno ističe i činjenicu da je Banka prikupila 1 444 milijuna EUR na tržištu u svibnju 2013. i 1 750 milijuna EUR u ožujku 2014., […]. Štoviše, kapital koji je prikupljen u ožujku 2014. prikupljen je po cijeni dionice koja je odgovarala cijeni po kojoj je GFFS upisao dionice u okviru dokapitalizacije iz proljeća 2013. (mjera B4). Tako je visokom cijenom izdavanja ograničeno razvodnjavanje udjela GFFS-a. Banka je otplatila i povlaštene dionice (mjera A). Uzmu li se u obzir svi ti elementi, može se smatrati da su planom restrukturiranja predviđene dostatne mjere u pogledu vlastitog doprinosa i podjele obveza da bi se potpora ograničila na najmanju potrebnu mjeru.
7.6.4. Mjere kojima se ograničuje narušavanje tržišnog natjecanja
(351)
U Komunikaciji o restrukturiranju zahtijeva se da se planom restrukturiranja predlože mjere kojima se ograničuju narušavanja tržišnog natjecanja i osigurava konkurentan bankarski sektor. Štoviše, navedenim je mjerama potrebno obuhvatiti i pitanja moralnog hazarda te osigurati da se državna potpora ne upotrebljava za financiranje ponašanja koje je u suprotnosti s tržišnim natjecanjem.
(352)
U točki 31. Komunikacije o restrukturiranju navodi se da pri procjeni iznosa potpore i nastalih narušavanja tržišnog natjecanja Komisija mora uzeti u obzir apsolutni i relativni iznos primljene državne potpore te stupanj podjele obveza i položaj financijske institucije na tržištu nakon restrukturiranja. U tom pogledu Komisija podsjeća da je Banka od države primila kapital koji odgovara 23,7 % njezine rizikom ponderirane imovine (121). Osim toga, Banka je 2010. primila jamstva za likvidnost u iznosu od 9,9 milijardi EUR i ostvarila korist od zaduživanja izdavanjem državnih obveznica u iznosu od 1,3 milijarde EUR, što zajedno predstavlja gotovo 25 % bilance Banke. Osim toga, Banka je primila i likvidnosnu pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država. Mjere za ograničenje mogućih narušavanja tržišnog natjecanja stoga su opravdane s obzirom na veliki iznos potpore. Pored toga, tržišni udio Banke u Grčkoj velik je. Preuzimanjem Prenesenih djelatnosti banke ATE, banke Geniki, banke MBG i Ciparskih prenesenih djelatnosti povećan je tržišni udio Banke. Nakon tih preuzimanja, tržišni udio Banke u depozitima u Grčkoj iznosio je 29 % krajem 2013. (u usporedbi s 10 % 2011.), dok je njezin tržišni udio u kreditima osiguranim hipotekom na stambene nekretnine iznosio 25 % (u usporedbi s 8 % 2011.), tržišni udio u potrošačkim kreditima iznosio je 22 % (u usporedbi s 8 % 2011.), a tržišni udio u kreditima za poduzeća iznosio je 35 % (u usporedbi s 14 % 2011.) (122).
(353)
Komisija podsjeća na to da teškoće Banke uglavnom proizlaze iz vanjskih šokova, kao što je grčka dužnička kriza i produljena recesija koja je zaustavila razvoj grčkoga gospodarstva od 2008., kako je navedeno u uvodnoj izjavi 74. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Piraeus. Potreba za rješavanjem pitanja moralnog hazarda smanjena je. Kako je obrazloženo u odjeljku 7.6.1. ove Odluke, učinak narušavanja mjera potpore niži je od tih čimbenika, kao što je i potreba za mjerama kojima će se ograničiti narušavanja tržišnog natjecanja. Zbog toga Komisija iznimno može prihvatiti da, unatoč visokom iznosu potpore i visokim tržišnim udjelima, planom restrukturiranja nije predviđeno smanjenje bilance i kredita u Grčkoj. Međutim, bilo bi problematično ako bi jedna od četiri velike grčke banke koja je primila najviše potpore i koja je posljednjih godina najviše rasla kroz preuzimanja nastavila rasti u razdoblju restrukturiranja brže od tržišta i tako potencijalno istisnula banke koje su primile manje potpore. Komisija stoga pozdravlja preuzetu obvezu da Banka neće rasti brže od rasta tržišta.
(354)
Međutim, Komisija napominje da su dokapitalizacije države omogućile da Banka nastavi obavljati svoje bankarske djelatnosti na stranim tržištima.
(355)
Komisija napominje da će, uz već provedeno razduživanje i restrukturiranje, Banka nastaviti restrukturirati i razduživati svoju imovinu u inozemstvu do 30. lipnja 2018. (123). Osim toga, Banka je preuzela obvezu da neće upotrebljavati potporu za financiranje rasta tih djelatnosti. Potpora se stoga neće upotrebljavati za narušavanje tržišnog natjecanja na tim stranim tržištima.
(356)
Grčka se obvezala da će Banka poštovati i zabranu skupih preuzimanja, pobrinuvši se da Banka primljenu državnu potporu neće upotrijebiti za preuzimanje novog poslovanja. Navedenom se zabranom bolje osigurava da se potpora upotrebljava isključivo kao potpora ponovnom uspostavljanju održivosti grčkog bankarskog poslovanja, a ne za rast, na primjer, na inozemnim tržištima.
(357)
Preuzetom obvezom u pogledu smanjenja kamate plaćene na grčke depozite s neodrživo visokih razina isto se tako osigurava da se potpora neće upotrebljavati za financiranje neodrživih strategija prikupljanja depozita kojima se narušava tržišno natjecanje na grčkom tržištu. Slično tome, preuzetom obvezom u pogledu provedbe strožih smjernica za određivanje cijene novih kredita, na temelju odgovarajuće procjene kreditnog rizika, spriječit će se da Banka upotrebom neprimjerenih strategija određivanja cijena kredita klijentima naruši tržišno natjecanje na grčkom tržištu.
(358)
Uzimajući u obzir specifičnu situaciju opisanu u odjeljku 7.6.1 i mjere predviđene u planu restrukturiranja, Komisija smatra da su one dostatna zaštita za ograničavanje narušavanja tržišnog natjecanja.
7.6.5. Praćenje
(359)
U skladu s odjeljkom 5. Komunikacije o restrukturiranju potrebna su redovita izvješća kako bi se Komisiji omogućilo da provjeri provodi li se plan restrukturiranja na odgovarajući način. Kako je navedeno u preuzetim obvezama (124), Grčka će osigurati da do kraja razdoblja restrukturiranja, naime do 31. prosinca 2018., povjerenik za praćenje, kojeg je Banka već imenovala uz odobrenje Komisije, prati obveze koje je Grčka preuzela u pogledu restrukturiranja poslovanja u Grčkoj i inozemstvu te korporativnog upravljanja i komercijalnog poslovanja. Komisija stoga smatra da je primjereno praćenje provedbe plana restrukturiranja osigurano.
7.6.6 Zaključak o usklađenosti mjera A, B1, B2, B3 i B4 s Komunikacijom o restrukturiranju
(360)
Komisija smatra da je plan restrukturiranja, kad se uzme zajedno s preuzetim obvezama iz Priloga ovoj Odluci kojim se osigurava ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti Banke, dovoljan u pogledu podjele obveza i vlastitog doprinosa te da je prikladan i proporcionalan kako bi se njime nadoknadili učinci narušavanja tržišnog natjecanja mjera potpore koje su ispitane u ovoj Odluci. Planom restrukturiranja koji je dostavljen Komisiji i preuzetim obvezama ispunjuju se kriteriji iz Komunikacije o restrukturiranju.
8. ZAKLJUČAK
(361)
Komisija sa žaljenjem zaključuje da je Grčka nezakonito provela mjere potpore B2, B3 i B4 suprotno članku 108. stavku 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije jer su provedene prije službene obavijesti. Međutim, te mjere, kao i ostale mjere analizirane u ovoj Odluci mogu se smatrati spojivima s unutarnjim tržištem,
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
1. Sljedeće mjere koje je Grčka provela čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora:
(a)
likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama koju je banci Piraeus S.A. pružila Grčka središnja banka i za koju jamči Helenska Republika (mjera L2);
(b)
druga dokapitalizacija za premošćivanje od 1 553 milijuna EUR koju je Grčki fond za financijsku stabilnost („GFFS”) odobrio banci Piraeus S.A. u prosincu 2012. (mjera B2);
(c)
pismo o preuzimanju obveze od 1 082 milijuna EUR koju je GFFS odobrio banci Piraeus S.A. 20. prosinca 2012. (mjera B3);
(d)
dokapitalizacija od 5 891 milijuna EUR koju je GFFS odobrio banci Piraeus S.A. u proljeće 2013. (mjera B4); i
(e)
dokapitalizacija od 524 milijuna EUR koju je GFFS odobrio banci Piraeus S.A. u proljeće 2013. (mjera C).
2. Uzimajući u obzir plan restrukturiranja koji se odnosi na grupaciju banke Piraeus koja uključuje banku Piraeus S.A. i sva njezina društva kćeri i podružnice koji je dostavljen 25. lipnja 2014. te obveze koje je Grčka preuzela tog datuma, sljedeća državna potpora spojiva je s unutarnjim tržištem:
(a)
dokapitalizacija od 750 milijuna EUR koju je Grčka odobrila banci Piraeus S.A. u svibnju 2009. i prosincu 2011. u skladu s Programom dokapitalizacije (mjera A);
(b)
likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama koju je banci Piraeus S.A. pružila Grčka središnja banka i za koju Grčka jamči od srpnja 2011. u iznosu od 30,4 milijardi EUR od 31. prosinca 2012. (mjera L2);
(c)
prva dokapitalizacija za premošćivanje od 4,7 milijardi EUR koju je GFFS odobrio banci Piraeus S.A. u svibnju 2012. (mjera B1);
(d)
druga dokapitalizacija za premošćivanje od 1 553 milijuna EUR koju je GFFS odobrio banci Piraeus S.A. u prosincu 2012. (mjera B2);
(e)
pismo o preuzimanju obveze od 1 082 milijuna EUR koju je GFFS odobrio banci Piraeus S.A. 20. prosinca 2012. (mjera B3);
(f)
dokapitalizacija od 5 891 milijuna EUR koju je GFFS odobrio banci Piraeus S.A. u proljeće 2013. (mjera B4); i
(g)
dokapitalizacija od 524 milijuna EUR koju je GFFS odobrio banci Piraeus S.A. u proljeće 2013. (mjera C).
Članak 2.
Ova je Odluka upućena Helenskoj Republici.
Sastavljeno u Bruxellesu 23. srpnja 2014.