EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSENr. 529/2013/EU
af 21. maj 2013
om regnskabsregler vedrørende drivhusgasemissioner og -optag i forbindelse med aktiviteter, der vedrører arealanvendelse, ændret arealanvendelse og skovbrug, og oplysninger om handlingsplaner, der vedrører disse aktiviteter
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 192, stk. 1,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
efter høring af Regionsudvalget,
efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Sektoren for arealanvendelse, ændret arealanvendelse og skovbrug (»LULUCF«) i Unionen er et nettodræn, som fjerner drivhusgasser fra atmosfæren i et omfang, som svarer til en betydelig andel af Unionens samlede emissioner af drivhusgasser. LULUCF-aktiviteter forårsager menneskeskabte drivhusgasemissioner og -optag i takt med ændringerne i den mængde kulstof, der er oplagret i vegetationen og jorden, samt emissioner af andre drivhusgasser end CO2. Den øgede bæredygtige anvendelse af høstede træprodukter kan i væsentlig grad begrænse emissioner til og øge optaget af drivhusgasser fra atmosfæren. Emissioner og optag af drivhusgasser i LULUCF-sektoren tæller ikke med i Unionens 20 % mål for reduktion af drivhusgasemissionerne frem til 2020 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 406/2009/EF af 23. april 2009 om medlemsstaternes indsats for at reducere deres drivhusgasemissioner med henblik på at opfylde Fællesskabets forpligtelser til at reducere drivhusgasemissionerne frem til 2020 (3) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF af 13. oktober 2003 om en ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet (4), men tæller delvis med i Unionens kvantitative emissionsbegrænsninger og reduktionsforpligtelser i henhold til artikel 3, stk. 3, i Kyotoprotokollen (»Kyotoprotokollen«) til De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC), der er godkendt ved Rådets beslutning 2002/358/EF (5).
(2)
I forbindelse med omstilling til en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi i 2050 bør al arealanvendelse betragtes ud fra en holistisk synsvinkel, og LULUCF bør behandles inden for Unionens klimapolitik.
(3)
I henhold til beslutning nr. 406/2009/EF skal Kommissionen vurdere reglerne for medtagelse af drivhusgasemissioner og -optag i forbindelse med aktiviteter, der vedrører LULUCF, i Unionens forpligtelser til at reducere emissionerne af drivhusgasser og samtidig sikre varighed og miljømæssig integritet for så vidt angår sektorens bidrag og tilvejebringe nøje overvågning og bogføring af relevante emissioner og optag. Denne afgørelse bør derfor som et første skridt fastsætte regnskabsregler for drivhusgasemissioner og -optag i LULUCF-sektoren og dermed bidrage til en politikudvikling, der går i retning af en inklusion af LULUCF-sektoren i Unionens forpligtelser til at reducere emissionerne i overensstemmelse hermed under hensyntagen til miljøforholdene i Unionens forskellige regioner, bl.a. meget skovbeklædte lande. For at sikre, at kulstoflagrene foreløbig bliver bevaret og forøget, bør denne afgørelse også fastsætte bestemmelser om medlemsstaternes forelæggelse af oplysninger om deres LULUCF-tiltag med henblik på at begrænse eller reducere emissionerne og bevare eller øge optaget fra LULUCF-sektoren.
(4)
Denne afgørelse bør fastlægge medlemsstaternes forpligtelser i forbindelse med gennemførelsen af disse regnskabsregler og til at levere oplysninger om deres LULUCF-tiltag. Den bør ikke fastsætte regnskabs- eller indberetningsforpligtelser for private parter.
(5)
Beslutning 16/CMP.1 fra partskonferencen, der tjener som partsmøde under Kyotoprotokollen (»beslutning 16/CMP.1«), vedtaget på den 11. partskonference under De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer, som blev afholdt i Montreal i december 2005, og beslutning 2/CMP.7 fra partskonferencen, der tjener som partsmøde under Kyotoprotokollen (»beslutning 2/CMP.7«), vedtaget på den 17. partskonference under De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer, som blev afholdt i Durban i december 2011, fastsætter regler for regnskabsføring i LULUCF-sektoren i anden forpligtelsesperiode under Kyotoprotokollen. Denne afgørelse bør fuldt ud være i overensstemmelse med nævnte beslutninger for at sikre sammenhæng mellem Unionens interne regler og definitioner, bestemmelser, regler og retningslinjer, som er aftalt inden for UNFCCC, for at undgå dobbelt national indberetning. Denne afgørelse bør også afspejle de særlige karakteristika ved Unionens LULUCF-sektor og de forpligtelser, der opstår på baggrund af, at Unionen udgør en særskilt part i UNFCCC og Kyotoprotokollen.
(6)
De regnskabsregler, der gælder for Unionens LULUCF-sektor, bør ikke indebære en ekstra administrativ byrde. Der bør derfor ikke være nogen forpligtelse til, at rapporter, der indsendes i overensstemmelse med nævnte regler, skal indeholde oplysninger, som ikke er påkrævet i henhold til de beslutninger, der er truffet på konferencen mellem parterne i UNFCCC og møderne mellem parterne i Kyotoprotokollen.
(7)
LULUCF-sektoren kan bidrage til modvirkning af klimaændringerne på flere forskellige måder, navnlig ved at reducere emissioner og bevare og forbedre dræn og kulstoflagre. For at foranstaltninger, der navnlig sigter mod at øge kulstofbindingen, kan være effektive, er kulstofpuljers langsigtede stabilitet og tilpasningsevne af afgørende betydning.
(8)
LULUCF-regnskabsreglerne bør afspejle den indsats, som landbrugs- og skovbrugssektoren gør for at øge det bidrag, som ændret arealanvendelse yder til reduktion af emissioner. Denne afgørelse bør fastsætte regnskabsregler, som er obligatoriske for aktiviteterne nyplantning, genplantning, rydning af skov og skovforvaltning, samt for aktiviteter som forvaltning af græsningsarealer og dyrkede arealer, der er omfattet af særlige bestemmelser med henblik på at forbedre medlemsstaternes rapporterings- og regnskabssystemer under den første regnskabsperiode. Denne afgørelse bør også fastsætte regnskabsregler, der kan anvendes frivilligt for fornyelse af vegetation samt dræning og genopretning af vådområder. Til dette formål bør Kommissionen strømline og forbedre output fra EU-databaser (Eurostat - Lucas, EEA - Corine Land Cover mv.), der behandler relevante oplysninger, med henblik på at bistå medlemsstaterne med at opfylde deres regnskabsforpligtelser, navnlig vedrørende forvaltning af dyrkede arealer og af græsningsarealer og, hvor det er relevant, frivillig regnskabsføring for fornyelse af vegetation samt dræning og genopretning af vådområder.
(9)
For at sikre den miljømæssige integritet af de regnskabsregler, som gælder for Unionens LULUCF-sektor, bør disse regler baseres på de regnskabsprincipper, som er fastlagt i beslutning 2/CMP.7, beslutning 2/CMP.6 fra partskonferencen, der tjener som partsmøde under Kyotoprotokollen, vedtaget på den 16. partskonference under De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer, som blev afholdt i Cancun i december 2010 og beslutning 16/CMP.1. Medlemsstaterne bør udarbejde og føre deres regnskaber, idet de sikrer, at de relevante oplysninger til vurdering af emissioner og optag fra LULUCF-sektoren i overensstemmelse med vejledningen i relevante retningslinjer fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC) for nationale drivhusgasopgørelser, herunder om regnskabsmetoder for emissioner af andre drivhusgasser end CO2, vedtaget inden for rammerne af UNFCCC, er nøjagtige, fuldstændige, sammenhængende, sammenlignelige og gennemsigtige.
(10)
Regnskabsregler, der er baseret på beslutning 2/CMP.7 og 16/CMP.1, giver ikke mulighed for at opgøre substitutionseffekten af anvendelse af høstede træprodukter til energimæssige og materielle formål, da dette ville medføre dobbelt regnskabsføring. En sådan anvendelse kan imidlertid udgøre et vigtigt bidrag til modvirkning af klimaændringerne, og oplysninger fra medlemsstaterne om LULUCF-tiltag kan derfor omfatte foranstaltninger til substitution af drivhusgasintensive materialer og energiråstoffer med biomasse. Dette vil øge sammenhængen i politikken.
(11)
For at skabe et solidt grundlag for den fremtidige udformning af politikker og optimering af arealanvendelse i Unionen er der behov for at foretage de fornødne investeringer. For at sikre, at disse investeringer kan prioriteres som nøglekategorier, bør medlemsstaterne indledningsvist have ret til ikke at føre regnskaber for visse kulstofpuljer. I det lange løb bør der dog sigtes mod mere omfattende sektorregnskaber, der omfatter alle arealer, puljer og gasser.
(12)
Regnskabsreglerne bør sikre, at regnskaber nøjagtigt afspejler menneskeskabte ændringer i emissioner og optag. Med det for øje bør denne afgørelse sikre, at der for forskellige LULUCF-aktiviteter anvendes specifikke metoder. Emissioner og optag vedrørende nyplantning, genplantning og skovrydning er et resultat af direkte menneskeskabt omlægning af arealer og bør derfor medregnes i deres helhed. Emissioner og optag vedrørende forvaltning af græsningsarealer og dyrkede arealer, fornyelse af vegetation samt dræning og genopretning af vådområder medregnes alle ved at anvende et basisår til at beregne ændringer i emissioner og optag. Emissioner og optag fra skovforvaltning afhænger imidlertid af en række naturlige omstændigheder, aldersstruktur samt nuværende og tidligere forvaltningspraksis. Anvendelsen af et basisår gør det ikke muligt at afspejle disse faktorer og heraf følgende cykliske virkninger på emissioner og optag eller flerårige variationer af disse. De relevante regnskabsregler til beregning af ændringer i emissioner og optag bør i stedet inddrage referenceniveauer, således at der ses bort fra virkningerne af naturlige og landespecifikke karakteristika. Referenceniveauer er estimater over de årlige nettoemissioner eller -optag fra skovforvaltning inden for en medlemsstats territorium i de år, som hver regnskabsperiode omfatter, og de bør fastsættes i fuld åbenhed i overensstemmelse med beslutning 2/CMP.6 og 2/CMP.7. De i denne afgørelse omhandlede referenceniveauer bør være identiske med de niveauer, som er godkendt via UNFCCC-processen. Hvis forbedringer i metoder eller data vedrørende fastlæggelsen af referenceniveauet bliver tilgængelige for en medlemsstat, bør medlemsstaten foretage de passende tekniske korrektioner, så virkningerne af omregningerne medtages i skovforvaltningsregnskabet.
I regnskabsreglerne bør der være en øvre grænse for nettooptag i forbindelse med skovforvaltning, som kan opføres i regnskaberne. I tilfælde af ændringer i regnskabsreglerne for skovbrugsaktiviteter i forbindelse med de relevante internationale processer, bør ajourføring af regnskabsreglerne for skovbrugsaktiviteter i denne afgørelse tages op til overvejelse med henblik på at sikre overensstemmelse med disse ændringer.
(13)
Regnskabsreglerne bør behørigt afspejle det positive bidrag fra oplagring af drivhusgasser i træ og træbaserede produkter samt fremme brugen af træprodukter og udnyttelsen af skovene som en ressource inden for rammerne af en bæredygtig skovforvaltning.
(14)
I henhold til kapitel 4.1.1 i IPCC-retningslinjerne for god praksis i forbindelse med arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug er det god praksis, at lande angiver den minimumsbredde, de vil anvende til at definere skov og landenheder, som er genstand for nyplantnings-, genplantnings- og rydningsaktiviteter, i tillæg til minimumsskovområdet. Der bør sikres overensstemmelse mellem den definition, som medlemsstaterne anvender i rapporteringen under UNFCCC og Kyotoprotokollen, og denne afgørelse.
(15)
Regnskabsreglerne bør sikre, at medlemsstaterne i regnskaberne nøjagtigt angiver ændringerne i mængden af høstet træ, når disse finder sted, for at give incitamenter til at bruge høstede træprodukter med lang livscyklus. Førsteordensnedbrydningsfunktionen for emissioner fra høstede træprodukter bør derfor svare til ligning 12.1 i retningslinjerne for nationale drivhusgasopgørelser fra IPCC i 2006, og de relevante standardværdier for halveringstider bør baseres på tabel 3a.1.3 i IPCC's retningslinjer for god praksis i forbindelse med arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug fra 2003. Medlemsstaterne bør have mulighed for i stedet at anvende landespecifikke metoder og værdier for halveringstider, forudsat at de er i overensstemmelse med de senest vedtagne IPCC-retningslinjer.
(16)
Eftersom variationer fra det ene år til det andet i drivhusgasemissioner og -optag fra landbrugsvirksomhed er meget mindre end dem, der vedrører skovbrug, bør medlemsstaterne beregne drivhusgasemissioner og -optag fra forvaltning af dyrkede arealer og græsningsarealer i forhold til deres basisår eller -periode.
(17)
Dræning og genopretning af vådområder omfatter emissioner fra tørveområder, som oplagrer meget store mængder af kulstof. Emissioner fra ødelæggelse og dræning af tørveområder svarer til ca. 5 % af de globale drivhusgasemissioner og udgjorde mellem 3,5 % og 4 % af Unionens emissioner i 2010. Så snart der er opnået international enighed om de relevante IPCC-retningslinjer, bør Unionen derfor bestræbe sig på at fremme spørgsmålet på internationalt niveau med henblik på at nå til enighed inden for UNFCCC's eller Kyotoprotokollens organer om forpligtelsen til at udarbejde og føre årsregnskaber for emissioner og optag fra aktiviteter, der hører ind under kategorierne dræning og genopretning af vådområder, med henblik på at medtage denne forpligtelse i den globale klimaaftale, der skal indgås senest i 2015.
(18)
Naturlige forstyrrelser, såsom skovbrande, insekt- og sygdomsangreb, ekstremt vejr og geologiske forstyrrelser, som er uden for medlemsstaternes kontrol, og som disse ikke har nogen indflydelse på, kan medføre drivhusgasemissioner af midlertidig karakter i LULUCF-sektoren eller reversering af tidligere optag. Eftersom reversering også kan skyldes forvaltningsbeslutninger, såsom beslutninger om at høste eller plante træer, bør denne afgørelse sikre, at menneskeskabt reversering af optag altid afspejles nøjagtigt i LULUCF-opgørelserne. Desuden bør denne afgørelse give medlemsstaterne begrænset mulighed for at undlade at medregne emissioner fra forstyrrelser i forbindelse med nyplantning og genplantning af skov og skovforvaltning, som de ikke er herre over, i deres LULUCF-opgørelser gennem brug af baggrundsniveauer og margener i overensstemmelse med beslutning 2/CMP.7. Den måde, hvorpå medlemsstaterne administrerer disse bestemmelser, bør dog ikke føre til uretmæssigt lave opgørelser.
(19)
Reglerne for rapportering af drivhusgasemissioner og andre oplysninger vedrørende klimaændringer, deriblandt informationer om LULUCF-sektoren, ligger inden for anvendelsesområdet for Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 af 21. maj 2013 om en mekanisme til overvågning og rapportering af drivhusgasemissioner og rapportering af andre oplysninger vedrørende klimaændringer på nationalt plan og EU-niveau (6), og de ligger derfor ikke inden for denne afgørelses anvendelsesområde. Medlemsstaterne bør overholde disse regler for overvågning og rapportering med henblik på deres regnskabsforpligtelser i henhold til denne afgørelse.
(20)
Afslutning af LULUCF-regnskaber på årsbasis, betyder at disse regnskaber bliver upålidelige og unøjagtige på grund af variationer fra det ene år til det andet i emissioner og optag, behovet for hyppigt at genberegne visse indberettede data og den lange tid, det tager, før ændringer i forvaltningspraksis inden for landbrug og skovbrug får virkning på den mængde kulstof, der er oplagret i vegetationen og jorden. Denne afgørelse bør derfor sikre regnskabsføring på grundlag af en længere periode.
(21)
Medlemsstaterne bør tilvejebringe oplysninger om deres nuværende og fremtidige LULUCF-tiltag, der fastlægger passende nationale foranstaltninger til at begrænse eller reducere emissioner og til at bevare eller forøge optag fra LULUCF-sektoren. Disse oplysninger bør indeholde visse elementer som anført i denne afgørelse. For at fremme god praksis og synergier med andre politikker og foranstaltninger vedrørende skove og landbrug bør der desuden i bilaget til denne afgørelse opstilles en vejledende liste over foranstaltninger, der kan indgå i de tilvejebragte oplysninger. Kommissionen kan yde vejledning for at lette udvekslingen af sammenlignelige oplysninger.
(22)
Når medlemsstaterne udarbejder eller gennemfører deres LULUCF-tiltag kan de i givet fald undersøge, om der er muligheder for at fremme investeringer i landbruget.
(23)
Beføjelsen til at vedtage retsakter bør delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde for så vidt angår ajourføring af definitionerne i denne afgørelse i overensstemmelse med de ændringer af definitionerne, der er vedtaget af UNFCCC's eller Kyotoprotokollens organer, eller af organer nedsat i henhold til aftaler, som er afledt af eller afløser dem, for så vidt angår ændring af bilag I for at tilføje eller ændre regnskabsperioder med henblik på at sikre at disse perioder svarer til de relevante perioder, der er vedtaget af UNFCCC's eller Kyotoprotokollens organer, eller af organer nedsat i henhold til aftaler, der er afledt af eller afløser dem, og som er i overensstemmelse med de regnskabsperioder, der er vedtaget af UNFCCC's eller Kyotoprotokollens organer, eller af organer nedsat i henhold til aftaler, der er afledt af eller afløser dem, og som finder anvendelse på Unionens emissionsreduktionsforpligtelser i andre sektorer; for så vidt angår ændring af bilag II ved ajourføring af referenceniveauerne i overensstemmelse med denne afgørelse, for så vidt angår revision af de oplysninger, som er angivet i bilag III, i overensstemmelse med ændringer af definitioner vedtaget af UNFCCC's eller Kyotoprotokollens organer, eller af organer nedsat i henhold til aftaler, som er afledt af eller afløser dem, for så vidt angår ændring af bilag V i overensstemmelse med ændringer af definitioner vedtaget af UNFCCC's eller Kyotoprotokollens organer, eller af organer nedsat i henhold til aftaler, som er afledt af eller afløser dem, og for så vidt angår revision af oplysningskravene vedrørende regnskabsreglerne for naturlige forstyrrelser, der er fastlagt i denne afgørelse til afspejling af revisioner af retsakter, der er vedtaget af UNFCCC's eller Kyotoprotokollens organer. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.
(24)
Målene for denne afgørelse, nemlig fastsættelse af regnskabsregler for drivhusgasemissioner og -optag i forbindelse med LULUCF-aktiviteter og medlemsstaternes forelæggelse af oplysninger om LULUCF-tiltag, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af handlingens omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. Unionen bør, når den træffer sådanne foranstaltninger, respektere medlemsstaternes kompetencer med hensyn til skovpolitik. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne afgørelse ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Genstand og anvendelsesområde
Denne afgørelse fastsætter regnskabsregler for drivhusgasemissioner og -optag fra aktiviteter, der vedrører arealanvendelse, ændret arealanvendelse og skovbrug, som et første skridt i retning af at få disse aktiviteter inkluderet i Unionens emissionsreduktionsforpligtelse, når dette er hensigtsmæssigt. Den fastsætter ikke regnskabs- eller indberetningsforpligtelser for private parter. Den fastlægger også en forpligtelse for medlemsstaternes til at forelægge oplysninger om deres LULUCF-tiltag med henblik på at begrænse eller reducere emissioner og bevare eller forøge optag.
Artikel 2
Definitioner
1. I denne afgørelse forstås ved:
a) »emissioner«: menneskeskabte emissioner af drivhusgasser til atmosfæren fra kilder
b) »optag«: menneskeskabt optag af drivhusgasser fra atmosfæren i dræn
c) »nyplantning af skov«: direkte menneskeskabt omlægning af arealer, som ikke har været skov i en periode på mindst 50 år, til skov ved plantning, såning og/eller menneskeskabt fremme af naturlige frøkilder, hvor omlægningen har fundet sted efter den 31. december 1989
d) »genplantning af skov«: enhver menneskeskabt omlægning af arealer, som ikke er skov, til skov ved plantning, såning og/eller menneskeskabt fremme af naturlige frøkilder, som er afgrænset til arealer, som har været skov, men er ophørt med at være skov inden den 1. januar 1990, og som er blevet omlagt til skov i perioden efter den 31. december 1989
e) »skovrydning«: direkte menneskeskabt omlægning af skov til arealer, som ikke er skov, hvor omlægningen har fundet sted efter den 31. december 1989
f) »skovforvaltning«: enhver aktivitet, som hører til i et system af metoder, der anvendes i skove, og som har indvirkning på skovens økologiske, økonomiske eller sociale funktion
g) »forvaltning af dyrkede arealer«: enhver aktivitet, som hører til i et system af metoder, der anvendes på arealer, hvorpå der dyrkes landbrugsafgrøder, og arealer, som er udtaget eller midlertidigt ikke bruges til produktion af afgrøder
h) »forvaltning af græsningsarealer«: enhver aktivitet, som hører til i et system af metoder, der anvendes på arealer, som benyttes til animalsk produktion, og har til formål at styre eller påvirke den mængde og type vegetation og husdyr, der produceres
i) »fornyelse af vegetation«: enhver direkte menneskeskabt aktivitet, som har til formål ved vegetationstilvækst at forøge kulstoflagrene på et område, som dækker et areal på mindst 0,05 hektar, hvor aktiviteten ikke består i nyplantning eller genplantning af skov
j) »kulstoflager«: den masse af kulstof, som er oplagret i en kulstofpulje
k) »dræning og genopretning af vådområder«: enhver aktivitet, som hører til i et system til dræning eller genopretning af områder, som er blevet drænet og/eller genoprettet efter den 31. december 1989, og som dækker et areal på mindst 1 hektar, og på hvilket der findes organisk jord, forudsat at aktiviteten ikke udgør en anden af de aktiviteter, for hvilke der udarbejdes eller føres regnskab i henhold til artikel 3, stk. 1, 2 og 3, og hvor dræning er en direkte menneskeskabt sænkning af vandspejlet og genopretning en direkte menneskeskabt delvis eller fuldstændig reversering af dræning
l) »kilde«: enhver proces, aktivitet eller mekanisme, som frigiver en drivhusgas, en aerosol eller et forstadie til en drivhusgas til atmosfæren
m) »dræn«: enhver proces, aktivitet eller mekanisme, som optager en drivhusgas, en aerosol eller et forstadie til en drivhusgas fra atmosfæren
n) »kulstofpulje«: et helt eller en del af et biogeokemisk element eller system inden for en medlemsstats territorium, hvori kulstof, ethvert forstadie til en drivhusgas indeholdende kulstof eller enhver drivhusgas indeholdende kulstof er oplagret
o) »forstadie til en drivhusgas«: en kemisk forbindelse, som indgår i de kemiske reaktioner, der frembringer en af de drivhusgasser, der er opregnet i artikel 3, stk. 4
p) »høstet træprodukt«: ethvert produkt fra træhøstning, som har forladt det område, hvor træet høstes
q) »skov«: et landområde defineret ved minimumsværdierne for arealstørrelse med en kronedækningsgrad eller tilsvarende belægning og potentiel træhøjde, når de er modne, på træernes voksested som anført for hver medlemsstat i bilag V. Det omfatter områder med træer, herunder grupper af unge naturlige træer i vækst, eller beplantninger, som endnu ikke har opnået minimumsværdierne for trækronedækningsgrad eller tilsvarende belægning eller minimumstræhøjde, jf. bilag V, herunder ethvert område, som normalt udgør en del af skovområdet, men på hvilket der midlertidigt ikke er træer som følge af menneskets indgriben, såsom høstning, eller som følge af naturlige årsager, men som kan forventes at blive til skov igen
r) »kronedækningsgrad«: den andel af et givet område, som er dækket af den vertikale projektion af trækroners omkreds, udtrykt i procent
s) »belægning«: tætheden af stående træer i vækst på arealer, som er dækket af skov, målt efter en af medlemsstaten fastsat metode
t) »naturlige forstyrrelser«: alle ikke-menneskeskabte begivenheder eller omstændigheder, som forårsager betydelige emissioner i skove, og hvis opståen den pågældende medlemsstat ikke har indflydelse på, forudsat at medlemsstaten objektivt er ude af stand til at begrænse virkningen for emissionerne af begivenhederne eller omstændighederne selv efter, at de er indtruffet
u) »baggrundsniveau«: de gennemsnitlige emissioner, som skyldes naturlige forstyrrelser, i en given tidsperiode, undtagen statistisk stærkt afvigende værdier, beregnet i overensstemmelse med artikel 9, stk. 2
v) »halveringstid«: det antal år, det tager, før mængden af kulstofindhold, der er oplagret i en kategori af høstede træprodukter, er faldet til det halve af sin oprindelige værdi
w) »øjeblikkelig oxidation«: en beregningsmetode, som antager, at frigivelsen til atmosfæren af hele den mængde af kulstof, som er oplagret i høstede træprodukter, sker på høsttidspunktet
x) »efterskovning«: enhver høsteaktivitet, som består i bjærgning af træ, som stadig kan bruges i det mindste delvis, fra arealer, som er berørt af naturlige forstyrrelser.
2. Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 12 vedrørende ændring af definitionerne i stk. 1 i denne artikel for at sikre overensstemmelse mellem disse definitioner og alle ændringer af relevante definitioner, der er vedtaget af UNFCCC's eller Kyotoprotokollens organer, eller af organer nedsat i henhold til aftaler, som er afledt af eller afløser dem.
3. Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 12 vedrørende ændring af bilag V med henblik på at ajourføre værdierne deri i overensstemmelse med de ændringer af definitionerne vedrørende de aspekter, der er angivet i bilag V, der er vedtaget af UNFCCC's eller Kyotoprotokollens organer, eller af organer nedsat i henhold til aftaler, som er afledt af eller afløser dem.
Artikel 3
Forpligtelse til at udarbejde og føre LULUCF-regnskaber
1. For hver regnskabsperiode, der er fastlagt i bilag I, udarbejder og fører medlemsstaterne regnskaber, som nøjagtigt afspejler alle emissioner og optag fra aktiviteter inden for følgende kategorier, som finder sted på deres territorium:
a)
nyplantning af skov
b)
genplantning af skov
c)
skovrydning
d)
skovforvaltning.
2. For den regnskabsperiode, der starter den 1. januar 2021 og derefter, udarbejder og fører medlemsstaterne årsregnskaber, som nøjagtigt afspejler alle emissioner og optag fra aktiviteter, som finder sted på deres territorium, inden for følgende kategorier:
a)
forvaltning af dyrkede arealer
b)
forvaltning af græsningsarealer.
Med hensyn til årsregnskaber for emission og optag fra forvaltning af dyrkede arealer og græsningsarealer for regnskabsperioden fra 1. januar 2013 til 31. december 2020 gælder følgende:
a)
Fra 2016-2018 rapporterer medlemsstaterne til Kommissionen senest den 15. marts hvert år vedrørende systemer, der er etableret eller er under udvikling, til vurdering af emissioner og optag fra forvaltning af dyrkede arealer og græsningsarealer. Medlemsstaterne redegør for, hvordan disse systemer er i overensstemmelse med IPCC-metoderne og UNFCCC's rapporteringskrav vedrørende drivhusgasemissioner og -optag.
b)
Før den 1. januar 2022 skal medlemsstaterne senest den 15. marts hvert år udarbejde og forelægge Kommissionen indledende, foreløbige og ikke-bindende årlige estimater for emissioner og optag fra forvaltning af dyrkede arealer og græsningsarealer, idet der benyttes IPCC-metoder, i det omfang det er relevant. Medlemsstaterne bør som minimum anvende den metode, der er beskrevet som niveau 1 i de relevante IPCC-retningslinjer. Medlemsstaterne opfordres til at anvende disse estimater til at udpege nøglekategorier og udvikle landespecifikke niveau 2- og niveau 3-nøglemetoder til solid og nøjagtig vurdering af emissioner og optag.
c)
Medlemsstaterne forelægger senest den 15. marts 2022 deres endelige årlige estimater for regnskabsføringen for forvaltning af græsningsarealer og dyrkede arealer.
d)
En medlemsstat kan anmode om en undtagelse med henblik på udsættelse af fristen i litra c), hvis fastlæggelse af de endelige estimater for regnskabsføringen for forvaltning af græsningsarealer og dyrkede arealer ikke med rimelighed kan nås inden for tidsrammen i dette stykke af mindst en af de følgende årsager:
i)
det påkrævede regnskab kan af tekniske årsager kun gennemføres i faser, der overskrider tidsplanen
ii)
der ville være uforholdsmæssigt store omkostninger forbundet med en færdiggørelse af regnskabet inden for tidsplanen
Medlemsstater, der ønsker at gøre brug af undtagelsen, forelægger senest den 15. januar 2021 Kommissionen en begrundet anmodning.
Mener Kommissionen, at anmodningen er velbegrundet, indrømmer den undtagelsen for en periode på højst tre kalenderår fra den 15. marts 2022. Ellers afviser den ansøgningen, idet den forklarer årsagerne til dens afgørelse.
Om nødvendigt kan Kommissionen anmode om, at der forelægges yderligere oplysninger inden for en nærmere angivet rimelig frist.
Anmodningen om en undtagelse anses for at være imødekommet, hvis Kommissionen ikke har gjort indsigelse inden for seks måneder efter, at den har modtaget medlemsstatens oprindelige anmodning eller de yderligere oplysninger, den har anmodet om.
3. Medlemsstaterne kan også for hver regnskabsperiode i bilag I udarbejde og føre regnskaber, som nøjagtigt afspejler alle emissioner og optag fra fornyelse af vegetation samt dræning og genopretning af vådområder.
4. Regnskaberne i stk. 1, 2 og 3 omfatter emissioner og optag af følgende drivhusgasser:
a)
kuldioxid (CO2)
b)
metan (CH4)
c)
dinitrogenoxid (N2O).
5. Udarbejdes og føres regnskaber i overensstemmelse med denne afgørelse, medtages enhver aktivitet, som er omhandlet i stk. 1, 2 og 3, i medlemsstatens regnskab fra påbegyndelsen af aktiviteten, dog tidligst den 1. januar 2013.
Artikel 4
Generelle regnskabsregler
1. I regnskaberne i artikel 3, stk. 1, 2 og 3, angiver medlemsstaterne emissioner med et plustegn (+) og optag med et minustegn (-).
2. I forbindelse med udarbejdelsen af regnskaber og regnskabsføringen sikrer medlemsstaterne, at de relevante oplysninger er nøjagtige, fuldstændige, sammenhængende, sammenlignelige og gennemsigtige, når de vurderer emissioner og optag vedrørende de i artikel 3, stk. 1, 2 og 3, omhandlede aktiviteter.
3. Emissioner og optag fra aktiviteter, som falder inden for mere end en af kategorierne i artikel 3, stk. 1, 2 og 3, anføres kun under én kategori for at undgå, at de medregnes to gange.
4. Medlemsstaterne udpeger på grundlag af gennemskuelige og verificerbare data, på hvilke arealer der foregår en aktivitet, som falder inden for en af kategorierne i artikel 3, stk. 1, 2 og 3. De sikrer, at alle sådanne arealer kan identificeres i regnskabet for den pågældende kategori.
5. I regnskaberne i artikel 3, stk. 1, 2 og 3, medtager medlemsstaterne enhver ændring af kulstoflageret i følgende kulstofpuljer:
a)
overjordisk biomasse
b)
underjordisk biomasse
c)
førne
d)
død træmasse
e)
organisk kulstof i jorden
f)
høstede træprodukter.
Medlemsstaterne kan dog vælge ikke at medtage ændringer af kulstoflagrene i kulstofpuljer under litra a)-e) i første afsnit i deres regnskaber, hvis kulstofpuljen ikke er en kilde. Medlemsstaterne kan kun antage, at en kulstofpulje ikke er en kilde, når dette kan underbygges med gennemskuelige og verificerbare data.
6. Medlemsstater færdiggør regnskaberne i artikel 3, stk. 1, 2 og 3, ved afslutningen af hver regnskabsperiode i bilag I ved i disse regnskaber at oplyse balancen for de samlede nettoemissioner og -optag i løbet af den relevante regnskabsperiode.
7. Medlemsstaterne fører et fuldstændigt og nøjagtigt register over alle data, de benytter til at overholde deres forpligtelser i henhold til denne afgørelse mindst lige så længe, som denne afgørelse er i kraft.
8. Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 12 til at ændre bilag I for at tilføje eller ændre regnskabsperioder med henblik på at sikre, at disse svarer til de relevante perioder, der er vedtaget af UNFCCC's eller Kyotoprotokollens organer, eller af organer nedsat i henhold til aftaler, der er afledt af eller afløser dem, og som er i overensstemmelse med de regnskabsperioder, der er vedtaget af UNFCCC's eller Kyotoprotokollens organer, eller af organer nedsat i henhold til aftaler, der er afledt af eller afløser dem, og som finder anvendelse på Unionens emissionsreduktionsforpligtelser i andre sektorer.
Artikel 5
Regnskabsregler for nyplantning, genplantning og rydning af skov
1. I regnskaberne vedrørende nyplantning og genplantning af skov afspejler medlemsstaterne kun emissioner og optag fra sådanne aktiviteter på arealer, som ikke var skov den 31. december 1989. Medlemsstaterne kan afspejle emissioner fra nyplantning og genplantning af skov i et enkelt regnskab.
2. Medlemsstaterne afspejler i deres regnskaber nettoemissioner og optag fra nyplantning, genplantning og rydning af skov, som de samlede emissioner og det samlede optag for hvert af årene i den relevante regnskabsperiode på grundlag af gennemskuelige og verificerbare data.
3. Medlemsstaterne fører regnskaber over emissioner og optag på arealer, som er opført i regnskaberne, jf. artikel 4, stk.4, under aktivitetskategorien nyplantning, genplantning eller rydning af skov, selv når sådanne aktiviteter ikke længere finder sted på området.
4. Hver medlemsstat fastlægger skovområdet ved at bruge den samme arealenhed som angivet i bilag V i beregningerne af aktiviteterne inden for nyplantning, genplantning og rydning af skov.
Artikel 6
Regnskabsregler for skovforvaltning
1. Medlemsstaterne aflægger regnskab for emissioner og optag fra skovforvaltningsaktiviteter beregnet som emissioner og optag i hver af regnskabsperioderne i bilag I fratrukket den værdi, der fremkommer ved at gange antallet af år i den pågældende regnskabsperiode med deres referenceniveau i bilag II.
2. Hvor resultatet af beregningen for en regnskabsperiode, jf. stk. 1, er negativt, inkluderer medlemsstaterne i deres skovforvaltningsregnskaber samlede emissioner og optag, der maksimalt svarer til 3,5 procent af medlemsstatens emissioner i basisåret eller -perioden, jf. bilag VI, som oplyst til UNFCCC i den pågældende medlemsstats relevante rapport, der er vedtaget i henhold til de relevante CMP-beslutninger i forhold til basisår eller -periode i anden forpligtelsesperiode under Kyotoprotokollen, undtagen emissioner og optag fra aktiviteter som beskrevet i artikel 3, stk. 1, 2 og 3, ganget med antallet af år i den pågældende regnskabsperiode.
3. Medlemsstaterne sikrer, at de beregningsmetoder, de bruger i deres regnskaber for skovforvaltningsaktiviteter, er i overensstemmelse med tillæg II til beslutning 2/CMP.6 og stemmer overens med de beregningsmetoder, de har brugt til beregning af deres referenceniveau i bilag II, på mindst følgende punkter:
a)
kulstofpuljer og drivhusgasser
b)
område under skovforvaltning
c)
høstede træprodukter
d)
naturlige forstyrrelser.
4. Senest et år før afslutningen af en regnskabsperiode meddeler medlemsstaterne Kommissionen de reviderede referenceniveauer. Disse referenceniveauer skal være identiske med de fastsatte niveauer i de retsakter, der er godkendt af UNFCCC's eller Kyotoprotokollens organer, eller, i mangel af sådanne retsakter, beregnes i overensstemmelse med processer og metoder fastlagt i de relevante beslutninger, der er vedtaget af UNFCCC's eller Kyotoprotokollens organer, eller af organer nedsat i henhold til aftaler, som er afledt af eller afløser dem.
5. Sker der ændringer af de relevante bestemmelser i beslutning 2/CMP.6 eller 2/CMP.7, meddeler medlemsstaterne de reviderede referenceniveauer, som afspejler disse ændringer, til Kommissionen senest seks måneder efter vedtagelsen af de pågældende ændringer.
6. Bliver bedre metoder vedrørende de data, som anvendes til fastlæggelse af det referenceniveau, der er angivet i bilag II, til rådighed for en medlemsstat, eller er der betydelige forbedringer i kvaliteten af de data, som en medlemsstat har til rådighed, foretager medlemsstaten de passende tekniske korrektioner, så virkningerne af omregningerne medtages i skovforvaltningsregnskabet. Disse tekniske korrektioner skal være identiske med alle sådanne korrektioner, der er godkendt inden for rammerne af UNFCCC-revisionen i overensstemmelse med beslutning 2/CMP.7. Den pågældende medlemsstat meddeler disse korrektioner til Kommissionen senest i forbindelse med indsendelsen i henhold til artikel 7, stk. 1, litra d), i forordning(EU) nr. 525/2013.
7. Med henblik på stk. 4, 5 og 6 oplyser medlemsstaterne omfanget af den årlige emission fra naturlige forstyrrelser, som er indregnet i deres reviderede referenceniveau, og hvordan de har skønnet den mængde.
8. Kommissionen kontrollerer oplysningerne vedrørende de reviderede referenceniveauer, som er omhandlet i stk. 4 og 5, og de tekniske korrektioner, som er omhandlet i stk. 6, med henblik på at sikre overensstemmelse mellem de oplysninger, medlemsstaterne har sendt til UNFCCC og de oplysninger, de har meddelt Kommissionen.
9. Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 12 vedrørende ajourføring af referenceniveauerne i bilag II, hvis en medlemsstat ændrer sit referenceniveau i medfør af stk. 4 og 5, og dette er blevet godkendt via UNFCCC-processen.
10. Medlemsstaterne afspejler i deres skovforvaltningsregnskaber virkningerne af enhver ændring af bilag II i forhold til hele den pågældende regnskabsperiode.
Artikel 7
Regnskabsregler for høstede træprodukter
1. Hver medlemsstat afspejler i dens regnskaber, jf. artikel 3, stk. 1, 2 og 3, emissioner og optag som følge af ændringer i puljen af høstede træprodukter, herunder emissioner fra høstede træprodukter, som er blevet fjernet fra dens skove i medlemsstaterne før den 1. januar 2013. Emissioner fra høstede træprodukter, som der allerede er taget højde for under Kyotoprotokollen i perioden fra 2008 til 2012 på basis af øjeblikkelig oxidation, udelades.
2. I deres regnskaber, jf. artikel 3, stk. 1, 2 og 3, vedrørende høstede træprodukter afspejler medlemsstaterne emissioner og optag fra ændringer i puljen af høstede træprodukter, som henhører under følgende kategorier ved brug af førsteordensnedbrydningsfunktionen og standardhalveringstiderne i bilag III:
a)
papir
b)
træplader
c)
savskåret træ.
Medlemsstaterne kan supplere disse kategorier med oplysninger om bark, forudsat at de tilgængelige data er gennemskuelige og verificerbare. Medlemsstaterne kan også anvende landespecifikke underkategorier af enhver af disse kategorier. Medlemsstaterne kan bruge landespecifikke metoder og halveringstider i stedet for metoderne og standardhalveringstiderne i bilag III, forudsat at disse metoder og værdier er fastsat på grundlag af gennemskuelige og verificerbare data, og at de anvendte metoder er mindst lige så detaljerede og nøjagtige som dem, der er anført i bilag III.
For eksporterede høstede træprodukter refererer landespecifikke data til landespecifikke halveringstider og brug af høstede træprodukter i importlandet.
For høstede træprodukter, der markedsføres i Unionen, anvender medlemsstaterne ikke landespecifikke halveringstider, der afviger fra dem, der anvendes af de importerende medlemsstater i deres regnskaber i henhold til artikel 3, stk. 1, 2 og 3.
Der føres regnskab for høstede træprodukter fra rydning, på grundlag af øjeblikkelig oxidation.
3. Afspejler medlemsstaterne i deres regnskaber, jf. artikel 3, stk. 1, 2 og 3, emissioner af kuldioxid (CO2) fra høstede træprodukter i deponeringsanlæg for fast affald, føres der regnskab på grundlag af øjeblikkelig oxidation.
4. Afspejler medlemsstaterne i deres regnskaber emissioner fra høstede træprodukter, som er høstet til brug for energiproduktion, gør de også det på grundlag af øjeblikkelig oxidation.
Medlemsstaterne kan, alene til orientering, i deres indsendte regnskaber give oplysninger om andelen af træ anvendt til energiproduktion, der er importeret fra et land uden for Unionen, samt oprindelseslandet for sådant træ.
5. Den importerende medlemsstat aflægger ikke regnskab for importerede høstede træprodukter, uanset deres oprindelse. Medlemsstaterne skal derfor kun afspejle emissioner og optag fra høstede træprodukter i deres regnskaber, hvis disse emissioner og optag stammer fra høstede træprodukter, som er blevet fjernet fra arealer, der er opført i deres regnskaber ifølge artikel 3, stk. 1, 2 og 3.
6. Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 12 vedrørende revision af de informationer, som er angivet i bilag III, for at afspejle ændringer i de retsakter, der er vedtaget af UNFCCC's eller Kyotoprotokollens organer, eller af organer nedsat i henhold til aftaler, der er afledt af eller afløser dem.
Artikel 8
Regnskabsregler for forvaltning af dyrkede arealer og græsningsarealer, fornyelse af vegetation samt dræning og genopretning af vådområder
1. I regnskaber vedrørende forvaltning af dyrkede arealer og græsningsarealer skal hver medlemsstat afspejle emissioner og optag fra disse aktiviteter, beregnet som emissioner og optag i hver af regnskabsperioderne i bilag I fratrukket den værdi, der fremkommer ved at gange antallet af år i den pågældende regnskabsperiode med medlemsstatens emissioner og optag fra disse aktiviteter i dens basisår, som oplyst i bilag VI.
2. Vælger en medlemsstat at udarbejde og føre regnskaber for fornyelse af vegetation og/eller dræning og genopretning af vådområder, benytter den beregningsmetoden i stk. 1.
Artikel 9
Regnskabsregler for naturlige forstyrrelser
1. Er betingelserne i denne artikels stk. 2 og 5 opfyldt, kan medlemsstaterne undlade at medregne ikke-menneskeskabte drivhusgasemissioner fra kilder, som skyldes naturlige forstyrrelser, i beregninger, som vedrører deres regnskabsforpligtelse i henhold til i artikel 3, stk. 1, litra a), b) og d).
2. Anvender medlemsstaterne denne artikels stk. 1, beregner de, i overensstemmelse med den i bilag VII anførte metode, et baggrundsniveau for hver af de aktiviteter, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, litra a), b) og d). Artikel 3, stk. 1, litra a) og b), skal have et fælles baggrundsniveau. Alternativt kan medlemsstaterne anvende en gennemsigtig og sammenlignelig landespecifik metode med ensartede og indledningsvist komplette tidsserier med data, inklusive for perioden fra 1990 til 2009.
3. En medlemsstat kan fra deres LULUCF-regnskaber, enten årligt eller ved udgangen af den pågældende regnskabsperiode, udelade de ikke-menneskeskabte drivhusgasemissioner fra kilder, der overskrider baggrundsniveauet, som beregnet i overensstemmelse med stk. 2, når:
a)
emissionerne i et bestemt år i regnskabsperioden overskrider baggrundsniveauet plus en margin. Hvis baggrundsniveauet beregnes i overensstemmelse med den metode, der er angivet i bilag VII, skal denne margin være lig den dobbelte standardafvigelse på de tidsserier, der anvendes til at beregne baggrundsniveauet. Hvis baggrundsniveauet beregnes ved anvendelse af en landespecifik metode, beskriver medlemsstaterne, hvorledes denne margin er blevet fastlagt, i de tilfælde, hvor en sådan margin er nødvendig. Enhver anvendt metode skal undgå forventninger om nettokreditter i løbet af forpligtelsesperioden.
b)
medlemsstaterne overholder og aflægger rapport om oplysningskravene i stk. 5.
4. Enhver medlemsstat, som udelader ikke-menneskeskabte drivhusgasemissioner fra kilder, som skyldes naturlige forstyrrelser i et bestemt år i regnskabsperioden, skal:
a)
fra regnskaberne for den resterende del af regnskabsperioden udelade alle efterfølgende optag på landarealer, som er påvirket af naturlige forstyrrelser, og hvorpå de i stk. 3 omhandlede emissioner har fundet sted
b)
ikke udelade emissioner fra høst- og efterskovningsaktiviteter, der har fundet sted på disse landarealer, efter at der er forekommet naturlige forstyrrelser
c)
ikke udelade emissioner fra foreskrevet afbrænding, der har fundet sted på disse landarealer i det bestemte år i regnskabsperioden
d)
ikke udelade emissioner på landarealer, hvor rydning er foretaget, efter at der er forekommet naturlige forstyrrelser.
5. Medlemsstaterne må kun udelade ikke-menneskeskabte drivhusgasemissioner fra kilder, som skyldes naturlige forstyrrelser, hvis de leverer gennemskuelige oplysninger, som påviser:
a)
at alle landarealer, som er påvirket af naturlige forstyrrelser i det pågældende rapporteringsår, er blevet identificeret med deres geografiske placering, året og arten af den naturlige forstyrrelse
b)
at ingen rydning i den resterende del af den pågældende regnskabsperiode har fundet sted på landarealer, som er blevet påvirket af naturlige forstyrrelser, og hvorfra emissioner ikke er blevet medtaget i regnskabet
c)
hvilke verificerbare metoder og kriterier der vil blive anvendt til at identificere rydning på disse landarealer i de efterfølgende år i regnskabsperioden
d)
hvis det i praksis er muligt, hvilke foranstaltninger medlemsstaten har truffet med henblik på at forvalte eller styre virkningerne af disse naturlige forstyrrelser
e)
hvis det er muligt, hvilke foranstaltninger medlemsstaterne har truffet med henblik på at genoprette de landarealer, som er blevet påvirket af disse naturlige forstyrrelser.
6. Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 12 vedrørende revision af de oplysningskrav, som er omhandlet i denne artikels stk. 5 for at afspejle revisioner af retsakter, der er vedtaget af UNFCCC's eller Kyotoprotokollens organer.
Artikel 10
Oplysninger om LULUCF-tiltag
1. Senest 18 måneder efter begyndelsen af hver af regnskabsperioderne i bilag I udarbejder medlemsstaterne oplysninger om deres nuværende og fremtidige LULUCF-tiltag med henblik på at begrænse eller reducere emissionerne og bevare eller øge optaget fra de aktiviteter, som er nævnt i denne afgørelses artikel 3, stk. 1, 2 og 3, og sender dem til Kommissionen i form af et særskilt dokument eller som en klart identificerbar del af deres nationale strategier for kulstoffattig udvikling, jf. artikel 4 i forordning (EU) nr. 525/2013, eller af andre nationale strategier eller planer vedrørende LULUCF. Medlemsstaterne sikrer, at en bred vifte af interessenter høres. Indsender en medlemsstat sådanne oplysninger som del af deres strategier for kulstoffattig udvikling i henhold til forordning (EU) nr. 525/2013, finder den i nævnte forordning anførte relevante tidsplan anvendelse.
Oplysningerne om LULUCF-tiltag skal dække hele den pågældende regnskabsperiode i bilag I.
2. Medlemsstaterne medtager i deres oplysninger om LULUCF-tiltag som et minimum følgende oplysninger vedrørende hver af de aktiviteter, som er nævnt i artikel 3, stk. 1, 2 og 3:
a)
en beskrivelse af hidtidige tendenser for emissioner og optag, herunder om muligt historiske tendenser for så vidt som disse kan rekonstrueres
b)
fremskrivninger for emissioner og optag for regnskabsperioden
c)
en analyse af mulighederne for at begrænse eller reducere emissioner og for at bevare eller øge optag
d)
en liste over de mest relevante foranstaltninger for at tage hensyn til de nationale omstændigheder, eventuelt inklusive, men ikke begrænset til de vejledende foranstaltninger, der er beskrevet i bilag IV, som medlemsstaten planlægger eller som skal gennemføres for at forfølge de muligheder for bekæmpelse, som måtte være påpeget i analysen i litra c)
e)
eksisterende og planlagte politikker til gennemførelse af de foranstaltninger, som er omhandlet i litra d), herunder en kvantitativ eller kvalitativ beskrivelse af de forventede virkninger af disse foranstaltninger på emissioner og optag under hensyntagen til andre politikker og foranstaltninger vedrørende LULUCF-sektoren
f)
vejledende tidsplaner for vedtagelse og gennemførelse af de foranstaltninger, som er omhandlet i litra d).
3. Kommissionen kan yde vejledning og teknisk bistand til medlemsstater for at lette udvekslingen af oplysninger.
Kommissionen kan i samråd med medlemsstaterne sammenfatte sine konklusioner vedrørende alle medlemsstaters oplysninger om LULUCF-tiltag med henblik på at fremme udvekslingen af viden og god praksis mellem medlemsstaterne.
4. Medlemsstaterne forelægger Kommissionen en rapport med en beskrivelse af de fremskridt, de har gjort med gennemførelsen af deres LULUCF-tiltag, senest på en dato, som ligger midt i hver af regnskabsperioderne, og senest ved afslutningen af hver af regnskabsperioderne i bilag I.
Kommissionen kan offentliggøre en sammenfattende rapport på grundlag af de i første afsnit nævnte rapporter.
Medlemsstaterne gør oplysningerne om deres LULUCF-tiltag og de rapporter, som er omhandlet i første afsnit, tilgængelige for offentligheden, senest tre måneder efter at de er blevet forelagt for Kommissionen.
Artikel 11
Revision
Kommissionen reviderer regnskabsreglerne i denne afgørelse i overensstemmelse med relevante beslutninger vedtaget af UNFCCC's eller Kyotoprotokollens organer eller med anden EU-ret eller, hvis der ikke er truffet sådanne beslutninger, senest den 30. juni 2017, og fremlægger, hvis det er hensigtsmæssigt, et forslag for Europa-Parlamentet og Rådet.
Artikel 12
Udøvelse af de delegerede beføjelser
1. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.
2. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 2, stk. 2, artikel 2, stk. 3, artikel 4, stk. 8, artikel 6, stk. 9, artikel 7, stk. 6, og artikel 9, stk. 6, tillægges Kommissionen for en periode på otte år fra 8. juli 2013. Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af otteårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.
3. Den i artikel 2, stk. 2, artikel 2, stk. 3, artikel 4, stk. 8, artikel 6, stk. 9, artikel 7, stk. 6, og artikel 9, stk. 6, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning fra dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af de delegerede retsakter, der allerede er trådt i kraft.
4. Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.
5. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 2, stk. 2, artikel 2, stk. 3, artikel 4, stk. 8, artikel 6, stk. 9, artikel 7, stk. 6, og artikel 9, stk. 6, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en periode på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.
Artikel 13
Ikrafttræden
Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 14
Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.
Udfærdiget i Strasbourg, den 21. maj 2013.
32013D0529
L 165/80
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
ODLUKA br. 529/2013/EU EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 21. svibnja 2013.
o pravilima za obračun emisija i uklanjanja stakleničkih plinova koji nastaju iz djelatnosti povezanih s korištenjem zemljišta, prenamjenom zemljišta i šumarstvom te informacijama o mjerama povezanima s tim djelatnostima
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 192. stavak 1,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija,
djelujući u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),
budući da:
(1)
Sektor korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva („LULUCF”) predstavlja neto odliv koji iz atmosfere uklanja količinu stakleničkih plinova koja je jednaka značajnom udjelu ukupnih emisija stakleničkih plinova Unije. Djelatnosti vezane uz LULUCF uzrokuju antropogene emisije i uklanjanja stakleničkih plinova zbog promjena u količini ugljika pohranjenog u vegetaciji i tlu kao i emisija stakleničkih plinova koji nisu CO2. Povećano održivo korištenje drvnih proizvoda (harvested wood products) može značajno ograničiti emisije u atmosferu i povećati uklanjanja stakleničkih plinova iz atmosfere. Emisije i uklanjanja stakleničkih plinova iz djelatnosti u sektoru LULUCF ne ubrajaju se u ciljeve Unije za 20 % smanjenje emisija stakleničkih plinova do 2020. u skladu s Odlukom br. 406/2009/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o naporima koje poduzimaju države članice radi smanjenja emisija stakleničkih plinova s ciljem ostvarenja ciljeva Zajednice vezanih za smanjenje emisija stakleničkih plinova do 2020 (3). i Direktivom 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 2003. o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Zajednice (4), ali se djelomično ubrajaju u kvantificirane obveze ograničenja i smanjenja emisija sukladno članku 3. stavku 3. Kyotskog protokola („Kyotski protokol”) Okvirnoj konvenciji Ujedinjenih naroda o promjeni klime („UNFCCC”) koji je odobren Odlukom 2002/358/EZ (5).
(2)
U sklopu kretanja prema konkurentnom niskougljičnom gospodarstvu do 2050., korištenje svih zemljišta trebalo bi razmatrati na holistički način, a sektor LULUCF trebao bi biti dio klimatske politike Unije.
(3)
Odlukom br. 406/2009/EZ zahtijeva se da Komisija ocijeni načine za uključivanje emisija i uklanjanja stakleničkih plinova koji nastaju iz djelatnosti vezanih uz LULUCF u obvezu smanjenja emisija stakleničkih plinova Unije, čime se osigurava trajnost i ekološki integritet doprinosa tog sektora kao i točno praćenje i obračunavanje odgovarajućih emisija i uklanjanja. Sukladno tome, ovom bi Odlukom kao prvi korak trebalo utvrditi pravila za obračun koja vrijede za emisije i uklanjanja stakleničkih plinova iz sektora LULUCF, doprinoseći tako razvoju politika prema uključivanju sektora LULUCF u obvezu smanjenja emisija Unije, uzimajući u obzir ekološke uvjete različitih regija Unije, uključujući između ostalog zemlje bogate šumama. Kako bi u međuvremenu osigurali očuvanje i povećanje zaliha ugljika, ovom bi Odlukom također trebalo utvrditi obveze država članica u vezi dostave informacija o njihovim mjerama u sektoru LULUCF za ograničavanje ili smanjenje emisija te održavanje ili povećanje uklanjanja, iz sektora LULUCF.
(4)
Ovom bi Odlukom trebalo utvrditi obveze država članica u provedbi tih pravila za obračun i dostavu informacija o njihovim mjerama u sektoru LULUCF. Ovom Odlukom ne bi trebalo utvrđivati bilo kakve obveze vezane uz obračunavanje i izvješćivanje za privatne stranke.
(5)
Odlukom 16/CMP.1 Konferencije stranaka koja služi kao sastanak stranaka Kyotskog protokola, usvojena u prosincu 2005. na 11. Konferenciji stranaka UNFCCC-a u Montrealu i Odlukom 2/CMP.7 Konferencije stranaka koja služi kao sastanak stranaka Kyotskog protokola, usvojena u prosincu 2011. na 17. Konferenciji stranaka UNFCCC-a u Durbanu utvrđuju se pravila obračuna za LULUCF od drugog ciljnog razdoblja iz Kyotskog protokola. Ova bi Odluka trebala biti potpuno usklađena s navedenim odlukama kako bi se osigurala sukladnost između unutarnjih pravila Unije i definicija, načina, pravila i smjernica dogovorenih u okviru UNFCCC-a da bi se izbjeglo bilo kakvo udvostručivanje nacionalnog izvješćivanja. Ova bi Odluka također trebala odražavati posebnosti sektora LULUCF u Uniji i obveza Unije kao zasebne stranke UNFCCC-a i Kyotskog protokola.
(6)
Pravila za obračun koja se primjenjuju na sektor LULUCF u Uniji ne smiju predstavljati dodatno administrativno opterećenje. Sukladno tome, pravila ne bi trebala sadržavati obvezu uključivanja u izvješća dostavljena u skladu s tim pravilima informacija koje nisu tražene sukladno odlukama Konferencije stranaka UNFCCC-a i Sastanka stranaka Kyotskog protokola.
(7)
Sektor LULUCF može doprinijeti ublažavanju klimatskih promjena na nekoliko načina, posebno smanjenjem emisija, te održavanjem i povećavanjem odliva i zaliha ugljika. Za učinkovitost mjera koje su posebno usmjerene na izdvajanje ugljika ključna je dugoročna stabilnost i prilagodljivost spremnika ugljika.
(8)
Pravila za obračun u sektoru LULUCF trebala bi odražavati napore sektora poljoprivrede i šumarstva da povećaju doprinos promjena u korištenju zemljišta smanjenju emisija. Ovom bi Odlukom trebalo utvrditi pravila za obračun koja su obvezujuća za djelatnosti pošumljavanja, ponovnog pošumljavanja, krčenja šuma i gospodarenja šumama, kao i za djelatnosti gospodarenja pašnjacima i gospodarenja poljoprivrednim zemljištem u skladu s posebnim odredbama s ciljem poboljšanja sustava izvješćivanja i obračuna država članica u prvom obračunskom razdoblju. Ovom bi Odlukom također trebalo utvrditi pravila za obračun koja su primjenljiva na dobrovoljnoj osnovi za djelatnosti obnove vegetacije te isušivanja ili ponovne uspostave močvarnih područja. U tu svrhu, Komisija bi trebala racionalizirati i poboljšati podatke koji se dobivaju iz baza podataka Unije (Eurostat-Lucas, EGP-Corine Land Cover itd.) koje sadrže odgovarajuće informacije, s ciljem pomaganja državama članicama u ispunjavanju njihovih obveza obračunavanja, posebno u odnosu na gospodarenje poljoprivrednim zemljištem i gospodarenje pašnjacima i, ako je dostupno, dobrovoljno obračunavanje djelatnosti obnove vegetacije te isušivanja ili ponovne uspostave močvarnih područja.
(9)
Kako bi osigurali ekološki integritet pravila za obračun koja se primjenjuju na sektor LULUCF u Uniji, ta bi se pravila trebala temeljiti na načelima obračunavanja iz Odluke 2/CMP.7, Odluke 2/CMP.6 Konferencije stranaka koja služi kao sastanak stranaka Kyotskog protokola, usvojenih u prosincu 2010. na 16. Konferenciji stranaka UNFCCC-a u Cancunu i Odluke 16/CMP.1. Države članice trebale bi, u skladu s odgovarajućim uputama Međuvladinog tijela za klimatske promjene (IPCC) iz Smjernica za nacionalne inventare stakleničkih plinova, uključujući metodologije za obračun emisija stakleničkih plinova koje nisu CO2 usvojenih u okviru UNFCCC-a, pripremiti i voditi svoje obračune osiguravajući točnost, potpunost, dosljednost, usporedivost i transparentnost odgovarajućih informacija korištenih za procjenu emisija iz sektora LULUCF.
(10)
Pravila za obračun na temelju Odluka 2/CMP.7 i 16/CMP.1 ne dopuštaju obračunavanje učinka zamjene korištenja drvnih proizvoda za energiju ili kao sirovine, pošto bi to izazvalo dvostruko obračunavanje. Međutim, takvo korištenje može dati važan doprinos ublažavanju klimatskih promjena te stoga informacije o mjerama u sektoru LULUCF dostavljene od država članica mogu uključivati mjere za zamjenu materijala i energetskih sirovina s visokom emisijom stakleničkih plinova s biomasom. To bi povećalo dosljednost politike.
(11)
Za osiguravanje čvrste osnove za buduće donošenje politika i optimizaciju korištenja zemljišta u Uniji potrebna su odgovarajuća ulaganja. Kako bi osigurali da se ta ulaganja mogu razvrstati u ključne kategorije, državama članicama bi na početku trebalo dozvoliti isključivanje određenih spremnika ugljika iz obračuna. Međutim, dugoročno je potrebno preći na opsežnije obračunavanje sektora koje uključuje sva zemljišta, spremnike i plinove.
(12)
Pravilima za obračun trebalo bi osigurati da obračuni točno prikazuju promjene u emisijama i uklanjanjima koja su izazvana ljudskim djelovanjem. U tom pogledu, ovom bi Odluka trebalo utvrditi korištenje specifičnih metodologija u odnosu na različite djelatnosti u sektoru LULUCF. Emisije i uklanjanja vezana uz djelatnosti pošumljavanja, ponovnog pošumljavanja i krčenja šuma su posljedica neposredne prenamjene zemljišta izazvane ljudskim djelovanjem te bi ih stoga trebalo obračunati u potpunosti. Emisije i uklanjanja vezana uz djelatnosti gospodarenja pašnjacima i gospodarenja poljoprivrednim zemljištem, obnove vegetacije te isušivanja ili ponovne uspostave močvarnih područja obračunavaju se korištenjem bazne godine za izračun promjena u emisijama i uklanjanjima. Međutim, emisije i uklanjanja iz gospodarenja šumama ovise o nizu prirodnih okolnosti, strukturi starosnih razreda, kao i prošlim i trenutnim praksama gospodarenja. Korištenje bazne godine ne omogućuje prikazivanje tih faktora i posljedičnih cikličnih utjecaja na emisije i uklanjanja ili njihove međugodišnje varijacije. Umjesto toga, odgovarajućim pravilima za obračun koja se koriste za izračunavanje promjena u emisijama i uklanjanjima trebalo bi utvrditi uporabu referentnih razina za isključivanje učinaka prirodnih značajki kao i značajki specifičnih za određenu državu. Referentne razine predstavljaju procjene godišnjih neto emisija ili uklanjanja koja nastaju iz gospodarenja šumama na državnom području države članice za godine uključene u svako obračunsko razdoblje te bi ih trebalo transparentno utvrditi u skladu s odlukama 2/CMP.6 i 2/CMP.7. Referentne razine iz ove Odluke trebale bi biti jednake onima koje su odobrene kroz postupke UNFCCC-a. Ako država članica dobije na raspolaganje poboljšanja metodologija ili podataka vezanih uz uspostavu referentne razine, ta bi država članica trebala provesti odgovarajuće tehničke ispravke u svrhu uključivanja utjecaja ponovnih izračuna u obračun za gospodarenje šumama.
Pravilima za obračun trebalo bi utvrditi gornju granicu koja se primjenjuje na neto uklanjanja u gospodarenju šumama koje se mogu unijeti u obračune. U slučaju razvoja događaja u vezi pravila za obračun djelatnosti šumarstva u pogledu odgovarajućih međunarodnih procesa, s ciljem osiguravanja sukladnosti s tim razvojima trebalo bi razmotriti ažuriranje pravila za obračun djelatnosti šumarstva u ovoj Odluci.
(13)
Pravilima za obračun trebalo bi odgovarajuće prikazati pozitivni doprinos pohranjivanja stakleničkih plinova u drvu i drvnim proizvodima te bi trebala doprinijeti korištenju šuma kao resursa u okviru održivoga gospodarenja šumama i povećanom korištenju drvnih proizvoda.
(14)
Prema poglavlju 4.1.1 Smjernica IPCC-a za dobru praksu u korištenju zemljišta, prenamjeni zemljišta i šumarstvu, dobra je praksa da zemlje uz minimalnu površinu šume navedu i minimalnu širinu koju koriste za definiciju šume i jedinica zemljišta na kojima se odvijaju djelatnosti pošumljavanja, ponovnog pošumljavanja i krčenja šuma. Trebalo bi osigurati sukladnost između definicije koju koristi svaka država članica u izvješćivanju prema UNFCCC-u i Kyotskom protokolu i ove Odluke.
(15)
Pravilima za obračun trebalo bi osigurati da države članice u obračunima točno prikažu promjene u zalihi drvnih proizvoda kada do njih dođe te da osiguraju poticaje za korištenje drvnih proizvoda s dugim životnim vijekom. Funkcija raspada prvog reda primjenljiva na emisije koje nastaju iz drvnih proizvoda bi stoga trebala odgovarati jednadžbi 12.1 Smjernica IPCC-a za nacionalne inventare stakleničkih plinova iz 2006., a odgovarajuće zadane (default) vrijednosti vremena poluraspada trebale bi se temeljiti na tablici 3a.1.3 Smjernica IPCC-a za dobru praksu u korištenju zemljišta, prenamjeni zemljišta i šumarstvu iz 2003. Države članice trebale bi imati mogućnost da umjesto toga koriste metodologije i vrijednosti vremena poluraspada specifične za određenu državu, pod uvjetom da su one u skladu s najnovijim usvojenim Smjernicama IPCC-a.
(16)
Stoga što su međugodišnje fluktuacije emisija i uklanjanja stakleničkih plinova iz poljoprivrednih djelatnosti puno manje od onih vezanih uz djelatnosti šumarstva, države bi članice trebale obračunati emisije i uklanjanja stakleničkih plinova iz djelatnosti gospodarenja poljoprivrednim zemljištem i gospodarenja pašnjacima u odnosu na svoju baznu godinu ili razdoblje.
(17)
Isušivanje i ponovna uspostava močvarnih područja uključuju emisije iz tresetišta koja pohranjuju velike količine ugljika. Emisije iz degradacije i isušivanja tresetišta odgovaraju približno 5 % globalnih emisija stakleničkih plinova te su predstavljale između 3,5 i 4 % emisija Unije u 2010. Sukladno tome, odmah nakon usvajanja odgovarajućih međunarodno dogovorenih smjernica IPCC-a Unija bi trebala nastojati podići to pitanje na međunarodnu razinu s ciljem postizanja sporazuma između tijela UNFCCC-a ili Kyotskog protokola o obvezi pripreme i vođenja godišnjih obračuna emisija i uklanjanja iz djelatnosti koje pripadaju kategorijama isušivanja i ponovne uspostave močvarnih područja te s ciljem uključivanja ove obveze u globalni sporazum o klimi koji treba postići najkasnije do 2015.
(18)
Prirodne nepogode, poput požara, najezde insekata ili bolesti, ekstremnih meteoroloških pojava i geoloških poremećaja, koji su izvan kontrole države članice te ona na njih ne može značajno utjecati, mogu izazvati privremene emisije stakleničkih plinova u sektoru LULUCF, ili mogu izazvati reverziju prethodnih uklanjanja. Zato što reverzija može također biti rezultat odluka u gospodarenju, poput odluka o sječi ili sadnji drveća, ovom bi Odlukom trebalo osigurati da obračuni za sektor LULUCF uvijek točno prikazuju reverzije uklanjanja izazvane ljudskim djelovanjem. Štoviše, ovom bi Odlukom trebalo državama članicama osigurati ograničenu mogućnost da iz svojih obračuna za LULUCF isključe emisije nastale zbog poremećaja u pošumljavanju, ponovnom pošumljavanju i gospodarenju šumama na koje ne mogu utjecati putem korištenja pozadinske razine i granica sukladno Odluci 2/CMP.7. Međutim, način na koji države članice primjenjuju te odredbe ne bi trebao dovesti do neopravdano nižeg obračunavanja.
(19)
Pravila za izvješćivanje o emisijama stakleničkih plinova i drugim informacijama u vezi klimatskih promjena, uključujući informacije o sektoru LULUCF su u području primjene Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o mehanizmu za praćenje i izvješćivanje o emisijama stakleničkih plinova i za izvješćivanje o drugim informacijama u vezi klimatskih promjena na nacionalnoj razini i razini Unije (6) te stoga nisu predmet ove Odluke. Države bi članice trebale u pogledu svojih obveza obračunavanja iz ove Odluke poštovati ta pravila za praćenje i izvješćivanje.
(20)
Zaključivanje obračuna za sektor LULUCF na godišnjoj osnovi uzrokovalo bi netočnost i nepouzdanost tih obračuna zbog međugodišnjih fluktuacija emisija i uklanjanja, česte potrebe za ponovnim izračunom određenih dostavljenih podataka te dužeg vremena potrebnog da promijenjene prakse gospodarenja u poljoprivredi i šumarstvu imaju učinka na količinu ugljika pohranjenog u vegetaciji i tlu. Stoga bi ovom Odlukom trebalo utvrditi obračunavanje na osnovi dužeg razdoblja.
(21)
Države bi članice trebale dostaviti informacije o svojim trenutnim i budućim mjerama u sektoru LULUCF, utvrđujući odgovarajuće nacionalne mjere za ograničenje ili smanjenje emisija i održavanje ili povećanje uklanjanja iz sektora LULUCF. Te bi informacije trebale sadržavati određene elemente utvrđene u ovoj Odluci. Osim toga, u svrhu promicanja najbolje prakse i sinergija s drugim politikama i mjerama povezanim sa šumama i poljoprivredom, u Prilogu ovoj Odluci trebalo bi utvrditi okvirni popis mjera koje također mogu biti uključene u dostavljene informacije. Komisija može osigurati smjernice kako bi olakšala razmjenu usporedivih informacija.
(22)
U pripremi ili provedbi svojih mjera u sektoru LULUCF, države članice mogu prema potrebi razmotriti postoje li mogućnosti za promicanje ulaganja u poljoprivredu.
(23)
Komisiju treba ovlastiti da u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije donosi akte kako bi mogla ažurirati definicije iz ove Odluke sukladno izmjenama definicija koje su donijela tijela UNFCCC-a ili Kyotskog protokola ili sporazuma koji iz njih proizlaze ili ih nasljeđuju; izmijeniti Prilog I. u smislu dodavanja ili promjene obračunskih razdoblja kako bi se osiguralo da ta razdoblja odgovaraju relevantnim razdobljima koja su donijela tijela UNFCCC-a ili Kyotskog protokola ili sporazuma koji iz njih proizlaze ili ih nasljeđuju te su dosljedne obračunskim razdobljima koja su donijela tijela UNFCCC-a ili Kyotskog protokola ili sporazuma koji iz njih proizlaze ili ih nasljeđuju, a koji se primjenjuju na obveze smanjenja emisija Unije u drugim sektorima; izmijeniti Prilog II. s ažuriranim referentnim razinama sukladno odredbama ove Odluke; izmijeniti informacije iz Priloga III. u skladu s izmjenama definicija koje su donijela tijela UNFCCC-a ili Kyotskog protokola ili sporazuma koji iz njih proizlaze ili ih nasljeđuju; izmijeniti Prilog V. u skladu s izmjenama definicija koje su donijela tijela UNFCCC-a ili Kyotskog protokola ili sporazuma koji iz njih proizlaze ili ih nasljeđuju; te izmijeniti zahtjeve za informacijama povezane s pravilima za obračun prirodnih nepogoda iz ove Odluke kako bi odražavali izmjene akata koje su donijela tijela UNFCCC-a ili Kyotskog protokola. Od posebne je važnosti da Komisija tijekom svog pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući razinu stručnjaka. Komisija bi trebala tijekom pripreme i oblikovanja delegiranih akata osigurati simultan, pravovremen i primjeren prijenos odgovarajućih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću.
(24)
Pošto ciljeve ove Odluke, odnosno utvrđivanje pravila za obračun koja se primjenjuju na emisije i uklanjanja iz djelatnosti u sektoru LULUCF i za dostavu informacija od strane država članica o mjerama u sektoru LULUCF, države članice ne mogu zadovoljavajuće ostvariti zbog same njihove prirode te je te ciljeve zbog opsega i učinaka mjera lakše ostvariti na razini Unije, Unija može donositi mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora o Europskoj uniji. Pri tome bi Unija trebala poštovati nadležnost država članica po pitanju politike šumarstva. U skladu s načelom razmjernosti iz navedenog članka, ova Odluka ne prelazi ono što je potrebno za postizanje navedenih ciljeva,
DONIJELI SU OVU ODLUKU:
Članak 1.
Predmet i područje primjene
Ovom Odlukom utvrđuju se pravila za obračun koja se primjenjuju na emisije i uklanjanja stakleničkih plinova koji nastaju iz djelatnosti u sektoru korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva („LULUCF”) kao prvi korak prema uključivanju tih djelatnosti u obvezu smanjenja emisija Unije, kada je to prikladno. Ovom Odlukom ne utvrđuju se bilo kakve obveze obračunavanja i izvješćivanja za privatne stranke. Ona utvrđuje obveze država članica u vezi dostave informacija o njihovim mjerama u sektoru LULUCF za ograničenje ili smanjenje emisija te održavanje ili povećanje uklanjanja.
Članak 2.
Definicije
1. U smislu ove Odluke, pojedini pojmovi imaju sljedeća značenja:
(a)
„emisije” znači antropogene emisije stakleničkih plinova iz izvora u atmosferu;
(b)
„uklanjanja” znači antropogena uklanjanja stakleničkih plinova iz atmosfere pomoću odliva;
(c)
„pošumljavanje” znači prenamjena zemljišta izazvana izravnim ljudskim djelovanjem koje nije bilo šuma u razdoblju od najmanje 50 godina u šumu pomoću sadnje, sijanja i/ili obnove prirodnih izvora sjemena izazvane ljudskim djelovanjem, ako je prenamjena zemljišta izvršena nakon 31. prosinca 1989.;
(d)
„ponovno pošumljavanje” znači svaka prenamjena zemljišta izazvana izravnim ljudskim djelovanjem koje nije bilo šuma u šumu pomoću sadnje, sijanja i/ili obnove prirodnih izvora sjemena izazvane ljudskim djelovanjem, koje se odnosi na zemljište koje je bilo šuma, ali je prestalo biti šuma prije 1. siječnja 1990., te koje je ponovno pretvoreno u šumu u razdoblju nakon 31. prosinca 1989.;
(e)
„krčenje šuma” znači svaka prenamjena šume izazvana izravnim ljudskim djelovanjem u zemljište koje nije šuma, ako je prenamjena zemljišta izvršena nakon 31. prosinca 1989.;
(f)
„gospodarenje šumama” znači svaka djelatnost koja proizlazi iz sustava praksi koji se primjenjuje na šumu i koji utječe na ekološke, gospodarske ili socijalne funkcije šume;
(g)
„gospodarenje poljoprivrednim zemljištem” znači svaka djelatnost koja proizlazi iz sustava praksi koji se primjenjuje na zemljište na kojem se uzgajaju poljoprivredne kulture i na zemljište koje je na ugaru ili se privremeno ne koristi za proizvodnju usjeva;
(h)
„gospodarenje pašnjacima” znači svaka djelatnost koja proizlazi iz sustava praksi koji se primjenjuje na zemljište koje se koristi za proizvodnju stoke i usmjereno je na kontrolu ili utjecanje na količinu i vrstu uzgojene vegetacije i stoke;
(i)
„obnova vegetacije” znači svaka djelatnost izazvana izravnim ljudskim djelovanjem koja je namijenjena povećanju zaliha ugljika na bilo kojoj lokaciji od najmanje 0,05 hektara kroz širenje vegetacije, pod uvjetom da ta djelatnost ne znači pošumljavanje ili ponovno pošumljavanje;
(j)
„zalihe ugljika” znači masa ugljika pohranjena u spremniku ugljika;
(k)
„isušivanje i ponovna uspostava močvarnog područja” znači svaka djelatnost koja proizlazi iz sustava isušivanja ili ponovne uspostave močvarnog područja na zemljištu koje je isušeno i/ili na kojem je uspostavljeno močvarno područje nakon 31. prosinca 1989., koje ima površinu od najmanje 1 hektara i na kojem je prisutno organsko tlo, pod uvjetom da ta djelatnost ne znači niti jednu drugu djelatnost za koju se pripremaju i vode obračuni sukladno članku 3. stavcima 1., 2. i 3., i kada je isušivanje spuštanje razine vode u tlu izazvano izravnim ljudskim djelovanjem ili je ponovna uspostava močvarnog područja djelomična ili potpuna reverzija isušivanja;
(l)
„izvor” znači svaki postupak, djelatnost ili mehanizam kojim se u atmosferu ispušta staklenički plin, ili aerosol ili prethodnik stakleničkog plina;
(m)
„odliv” znači svaki postupak, djelatnost ili mehanizam kojim se iz atmosfere uklanja staklenički plin, ili aerosol ili prethodnik stakleničkog plina;
(n)
„spremnik ugljika” znači cijela ili dio biogeokemijske značajke ili sustava na državnom području države članice u kojem se pohranjuje ugljik, svaki prethodnik stakleničkog plina koji sadrži ugljik ili svaki staklenički plin koji sadrži ugljik;
(o)
„prethodnik stakleničkog plina” znači kemijski spoj koji sudjeluje u kemijskim reakcijama koje stvaraju bilo koji staklenički plin iz članka 3. stavka 4.;
(p)
„drvni proizvod” znači svaki proizvod sječe drva koji je napustio lokaciju sječe;
(q)
„šuma” znači zemljište definirano minimalnim vrijednostima površine zemljišta, lisnatog šumskog pokrova ili ekvivalentnog stupnja gustoće, te potencijalnu visinu drveća u zrelosti na mjestu rasta drveća, kako je utvrđeno za svaku državu članicu u Prilogu V. Šuma uključuje površine s drvećem, uključujući grupe mladog prirodno rastućeg drveća, ili plantaže koje tek trebaju dosegnuti minimalne vrijednosti lisnatog šumskog pokrova ili ekvivalentnog stupnja gustoće ili minimalnu visinu drveća iz Priloga V., uključujući svaku površinu koja uobičajeno čini dio šumskog zemljišta, ali na njemu privremeno nema drveća kao posljedice ljudskog djelovanja, poput sječe, ili kao posljedice prirodnih uzroka, ali od kojeg se može očekivati da ponovno postane šuma;
(r)
„lisnati šumski pokrov” znači udjel utvrđenog područja koje je pokriveno vertikalnom projekcijom opsega krošnje drveća, izražen u postocima;
(s)
„stupanj gustoće” znači gustoća trajnog i rastućeg drveća na šumskom zemljištu izmjerena prema metodologiji koju je utvrdila država članica;
(t)
„prirodne nepogode” znače sve neantropogene događaje ili okolnosti koji izazivaju značajne emisije u šumama i čija je pojava izvan kontrole određene države članice pod uvjetom da ta država članica objektivno nije u mogućnosti smanjiti učinak događaja ili okolnosti na emisije, čak i nakon njihove pojave;
(u)
„pozadinska razina” znači prosječne emisije izazvane prirodnim nepogodama u određenom razdoblju, isključujući statističke netipične vrijednosti izračunane u skladu s člankom 9. stavkom 2.;
(v)
„vrijednost vremena poluraspada” znači broj godina potrebnih da se količina ugljika pohranjena u kategoriji drvnih proizvoda smanji na jednu polovicu svoje početne vrijednosti;
(w)
„trenutačna oksidacija” znači metoda obračunavanja koja pretpostavlja da se cijela količina ugljika pohranjenog u drvnim proizvodima ispušta u atmosferu u trenutku sječe;
(x)
„sanitarna sječa” znači svaka djelatnost sječe koja se sastoji od izvlačenja drva koje se još uvijek barem djelomično može iskoristiti sa zemljišta pogođenih prirodnim nepogodama;
2. Komisija je ovlaštena da u skladu s člankom 12. donosi delegirane akte u svrhu izmjene definicija iz stavka 1. ovog članka kako bi se osigurala sukladnost između tih definicija i svih izmjena odgovarajućih definicija koje su donijela tijela UNFCCC-a ili Kyotskog protokola ili sporazuma koji iz njih proizlaze ili ih nasljeđuju.
3. Komisija je ovlaštena da u skladu s člankom 12. donosi delegirane akte u svrhu izmjene Priloga V. za ažuriranje vrijednosti iz njega u skladu s izmjenama definicija u vezi aspekata iz Priloga V. koje su donijela tijela UNFCCC-a ili Kyotskog protokola ili sporazuma koji iz njih proizlaze ili ih nasljeđuju.
Članak 3.
Obveza pripreme i vođenja obračuna za sektor LULUCF
1. Za svako obračunsko razdoblje iz Priloga I. države članice pripremaju i vode obračune koji točno prikazuju sve emisije i uklanjanja iz djelatnosti na njihovom državnom području koje pripadaju sljedećim kategorijama:
(a)
pošumljavanje;
(b)
ponovno pošumljavanje;
(c)
krčenje šuma;
(d)
gospodarenje šumama.
2. Za obračunsko razdoblje koje započinje 1. siječnja 2012. i za razdoblja nakon toga, države članice pripremaju i vode godišnje obračune koji točno prikazuju sve emisije i uklanjanja iz djelatnosti na njihovom državnom području koje pripadaju sljedećim kategorijama:
(a)
gospodarenje poljoprivrednim zemljištem;
(b)
gospodarenje pašnjacima.
U vezi s godišnjim obračunima za emisije i uklanjanja koja nastaju iz gospodarenja poljoprivrednim zemljištem i gospodarenja pašnjacima, za obračunsko razdoblje od 1. siječnja 2013. do 31. prosinca 2020. primjenjuje je sljedeće:
(a)
Države članice do 15. ožujka svake godine u razdoblju od 2016. do 2018. Komisiju izvješćuju o sustavima, koji su uspostavljeni ili u pripremi, za procjenu emisija i uklanjanja iz gospodarenja poljoprivrednim zemljištem i gospodarenja pašnjacima. Države članice izvješćuju o tome kako su ti sustavi sukladni s metodologijama IPCC-a i zahtjevima UNFCCC-a u vezi izvješćivanja o emisijama i uklanjanjima stakleničkih plinova.
(b)
U razdoblju prije 1. siječnja 2022., države članice svake godine do 15. ožujka osiguravaju i dostavljaju početne, preliminarne i neobvezujuće godišnje procjene emisija i uklanjanja iz gospodarenja poljoprivrednim zemljištem i gospodarenja pašnjacima koristeći, prema potrebi, metodologije IPCC-a. Države članice koriste barem metodologiju prve razine (Tier 1) opisanu u odgovarajućim smjernicama IPCC-a. Države se članice potiču da navedene procjene iskoriste za utvrđivanje ključnih kategorija i razvoj ključnih metodologija druge i treće razine specifičnih za određenu državu u svrhu izdržljive i točne procjene emisija i uklanjanja.
(c)
Države članice najkasnije do 15. ožujka 2022. dostavljaju svoje konačne godišnje procjene za obračun gospodarenja poljoprivrednim zemljištem i gospodarenja pašnjacima.
(d)
Država članica može s ciljem odgode roka iz točke (c) zatražiti izuzeće kada nije razumno moguće postići utvrđivanje konačnih procjena za obračun gospodarenja poljoprivrednim zemljištem i gospodarenja pašnjacima u roku utvrđenom ovim stavkom iz najmanje jednog od sljedećih razloga:
i.
potrebni obračun može se zbog tehničke izvedivosti provesti samo u fazama koje prelaze zadani rok;
ii.
zaključivanje obračuna unutar zadanog roka bilo bi nerazmjerno skupo.
Države članice koje žele iskoristiti izuzeće Komisiji do 15. siječnja 2021. podnose obrazloženi zahtjev.
Kada Komisija smatra zahtjev opravdanim, odobrava izuzeće u trajanju od najviše tri kalendarske godine od 15. ožujka 2022. U suprotnom slučaju Komisija odbija zahtjev navodeći razloge za svoju odluku.
Ako je potrebno, Komisija može zatražiti da država članica dostavi dodatne informacije u utvrđenom razumnom roku.
Zahtjev za izuzeće smatra se odobrenim ako Komisija ne uloži prigovor u razdoblju od šest mjeseci nakon primitka izvornog zahtjeva države članice ili zatraženih dodatnih informacija.
3. Za svako obračunsko razdoblje iz Priloga I. države članice mogu također pripremiti i voditi obračune koji točno prikazuju sve emisije i uklanjanja iz djelatnosti obnove vegetacije te isušivanja i ponovne uspostave močvarnih područja.
4. Obračuni iz stavaka 1., 2. i 3. obuhvaćaju emisije i uklanjanja sljedećih stakleničkih plinova:
(a)
ugljikovog dioksida (CO2);
(b)
metana (CH4);
(c)
didušikovog oksida (N2O).
5. Države članice u svoje obračune uključuju pojedinu djelatnost iz stavaka 1., 2. i 3., kada su obračuni pripremljeni i vođeni u skladu s ovom Odlukom, od početka djelatnosti ili od 1. siječnja 2013., ovisno o tome što nastupa kasnije.
Članak 4.
Opća pravila za obračun
1. Države članice u svojim obračunima iz članka 3. stavaka 1., 2. i 3. emisije označuju pozitivnim (+) znakom, a uklanjanja negativnim (-) znakom.
2. U pripremi i vođenju svojih obračuna države članice pri procjeni emisija i uklanjanja vezanih uz djelatnosti iz članka 3. stavaka 1., 2. i 3. osiguravaju točnost, potpunost, dosljednost, usporedivost i transparentnost odgovarajućih informacija.
3. Emisije i uklanjanja koja nastaju iz bilo koje djelatnosti koja pripada u više od jedne kategorije iz članka 3. stavaka 1., 2. i 3. obračunavaju se samo u jednoj kategoriji u svrhu izbjegavanja dvostrukog obračunavanja.
4. Države članice na temelju transparentnih i provjerljivih podataka utvrđuju površine zemljišta na kojima se odvija djelatnost koja pripada kategoriji iz članka 3. stavaka 1., 2. i 3. Države članice osiguravaju da takve površine zemljišta mogu biti identificirane u obračunu za odgovarajuću kategoriju.
5. Države članice u svojim obračunima iz članka 3. stavaka 1., 2. i 3. uključuju sve promjene u zalihama ugljika sljedećih spremnika ugljika:
(a)
nadzemne biomase;
(b)
podzemne biomase;
(c)
stelje;
(d)
mrtvog drva;
(e)
organskog ugljika u tlu;
(f)
drvnih proizvoda.
Međutim, države članice mogu odabrati da u svoje obračune ne uključe promjene u zalihama ugljika u spremnicima ugljika iz točaka od (a) do (e) prvog podstavka kada spremnik ugljika nije izvor. Države članice smatraju da spremnik ugljika nije izvor samo kada je to dokazano na temelju transparentnih i provjerljivih podataka.
6. Države članice zaključuju svoje obračune iz članka 3. stavaka 1., 2. i 3. na kraju svakog obračunskog razdoblja iz Priloga I. navodeći u tim obračunima bilancu ukupnih neto emisija i uklanjanja u odgovarajućem obračunskom razdoblju.
7. Države članice vode potpune i točne evidencije svih podataka korištenih za ispunjavanje obveza iz ove Odluke barem u razdoblju važenja ove Odluke.
8. Komisija je ovlaštena da u skladu s člankom 12. donosi delegirane akte u svrhu izmjene Priloga I. u pogledu dodavanja ili promjene obračunskih razdoblja kako bi se osiguralo da ta razdoblja odgovaraju relevantnim razdobljima koje su donijela tijela UNFCCC-a ili Kyotskog protokola ili sporazuma koji iz njih proizlaze ili ih nasljeđuju, te su dosljedne obračunskim razdobljima koje su donijela tijela UNFCCC-a ili Kyotskog protokola ili sporazuma koji iz njih proizlaze ili ih nasljeđuju, a koji se primjenjuju na obveze smanjenja emisija Unije u drugim sektorima.
Članak 5.
Pravila za obračun pošumljavanja, ponovnog pošumljavanja i krčenja šuma
1. Države članice u obračunima vezanim uz pošumljavanje i ponovno pošumljavanje prikazuju emisije i uklanjanja koja nastaju samo iz djelatnosti koje se odvijaju na zemljištima koja 31. prosinca 1989. nisu bile šuma. Države članice mogu emisije iz pošumljavanja i ponovnog pošumljavanja prikazati u jednom obračunu.
2. Države članice u svojim obračunima prikazuju neto emisije i uklanjanja iz djelatnosti pošumljavanja, ponovnog pošumljavanja i krčenja šuma kao ukupne emisije i uklanjanja za svaku godinu odgovarajućeg obračunskog razdoblja na temelju transparentnih i provjerljivih podataka.
3. Države članice vode obračune za emisije i uklanjanja na zemljištima koja su sukladno članku 4. stavku 4. u obračunima razvrstana pod kategoriju djelatnosti pošumljavanja, ponovnog pošumljavanja ili krčenja šuma čak i kada se takva djelatnost više ne provodi na tom zemljištu.
4. Svaka država članica utvrđuje šumsku površinu korištenjem iste prostorne jedinice za ocjenu koja je navedena u Prilogu V. u vezi izračuna za djelatnosti pošumljavanja, ponovnog pošumljavanja i krčenja šuma.
Članak 6.
Pravila za obračun gospodarenja šumama
1. Države članice vode obračune za emisije i uklanjanja koja nastaju iz djelatnosti gospodarenja šumama, izračunane kao emisije i uklanjanja u svakom obračunskom razdoblju iz Priloga I., umanjene za vrijednost dobivenu množenjem broja godina u tom obračunskom razdoblju s njihovom referentnom razinom iz Priloga II.
2. Kada je rezultat izračuna iz stavka 1. za obračunsko razdoblje negativan, države članice u svoje obračune gospodarenja šumama uključuju ukupne emisije i uklanjanja koja ne prelaze 3,5 posto emisija države članice u baznoj godini ili razdoblju iz Priloga VI., kako su dostavljene UNFCCC-u u odgovarajućem izvješću te države članice donesenom sukladno odgovarajućim odlukama CMP o baznoj godini ili baznom razdoblju za drugo ciljno razdoblje iz Kyotskog protokola, isključujući emisije i uklanjanja iz djelatnosti navedenih u članku 3. stavcima 1., 2. i 3., pomnoženim s brojem godina u tom obračunskom razdoblju.
3. Države članice osiguravaju da su metode izračuna primijenjene u odnosu na njihove obračune za djelatnosti gospodarenja šumama u skladu s Dodatkom II. Odluci 2/CMP.6 te su sukladne metodama izračuna koje se primjenjuju na njihove referentne razine iz Priloga II. u vezi s barem sljedećim aspektima:
(a)
spremnicima ugljika i stakleničkim plinovima;
(b)
površini uključenoj u gospodarenje šumama;
(c)
drvnim proizvodima;
(d)
prirodnim nepogodama.
4. Države članice najkasnije jednu godinu prije kraja svakog obračunskog razdoblja Komisiji dostavljaju revidirane referentne razine. Te referentne razine moraju biti jednake onima koje su aktima usvojila tijela UNFCCC-a ili Kyotskog protokola ili se, u nedostatku takvih akata, izračunavaju u skladu s postupcima i metodologijama iz odgovarajućih odluka koje su donijela tijela UNFCCC-a ili Kyotskog protokola ili sporazuma koji iz njih proizlaze ili ih nasljeđuju.
5. U slučaju izmjena odgovarajućih odredbi Odluka 2/CMP.6 ili 2/CMP.7, države članice najkasnije šest mjeseci nakon donošenja tih izmjena Komisiji dostavljaju revidirane referentne razine koje odražavaju te izmjene.
6. Ako država članica dobije na raspolaganje poboljšanja metodologija vezanih uz podatke koji se koriste za uspostavu referentne razine iz Priloga II., ili ako je došlo do značajnog poboljšanja kvalitete podataka dostupnih državi članici, ta država članica provodi odgovarajuće tehničke ispravke u svrhu uključivanja utjecaja ponovnih izračuna u obračun za gospodarenje šumama. Te tehničke ispravke moraju biti jednake svim takvim ispravkama odobrenim u okviru postupka preispitivanja UNFCCC-a u skladu s Odlukom 2/CMP.7. Predmetna država članica o tim ispravkama obavješćuje Komisiju najkasnije u sklopu svoje dostave informacija na temelju članka 7. stavka 1. točke (d) Uredbe (EU) br. 525/2013.
7. U smislu stavaka 4., 5. i 6. države članice navode količinu godišnjih emisija iz prirodnih nepogoda, koje su uključene u njihove revidirane referentne razine, i način na koji su procijenile tu količinu.
8. Komisija provjerava informacije u vezi revidiranih referentnih razina iz stavaka 4. i 5. i tehničke ispravke iz stavka 6. kako bi osigurala sukladnost između informacija poslanih UNFCCC-u i informacija koje su države članice dostavile Komisiji.
9. Komisija je ovlaštena da u skladu s člankom 12. donosi delegirane akte u svrhu ažuriranja referentnih razina iz Priloga II. kada država članica promijeni svoju referentnu razinu sukladno stavcima 4. i 5. te je to odobreno kroz postupke UNFCCC-a.
10. Države članice u svojim obračunima za gospodarenje šumama prikazuju utjecaj svake izmjene Priloga II. u odnosu na cijelo predmetno obračunsko razdoblje.
Članak 7.
Pravila za obračun drvnih proizvoda
1. Svaka država članica u svojim obračunima u skladu s člankom 3. stavcima 1., 2. i 3. prikazuje emisije i uklanjanja iz promjena u zalihi drvnih proizvoda, uključujući emisije iz drvnih proizvoda odstranjenih iz njenih šuma prije 1. siječnja 2013. Isključuju se emisije iz drvnih proizvoda koje se već obračunavaju prema Kyotskom protokolu u razdoblju 2008.-2012. na temelju trenutne oksidacije.
2. U obračunima sukladno članku 3. stavcima 1., 2. i 3. u vezi s drvnim proizvodima, države članice prikazuju emisije i uklanjanja koje proizlaze iz promjena u zalihi drvnih proizvoda u sljedećim kategorijama, uz korištenje funkcije raspada prvog reda i zadanih vrijednosti vremena poluraspada iz Priloga III.:
(a)
papir;
(b)
drvene ploče;
(c)
piljeno drvo.
Države članice mogu dopuniti te kategorije s informacijama o kori, pod uvjetom da su dostupni podaci transparentni i provjerljivi. Države članice također mogu za bilo koju od navedenih kategorija koristiti potkategorije specifične za određenu državu. Države članice mogu koristiti metodologije i vrijednosti vremena poluraspada specifične za određenu državu umjesto metodologija i zadanih vrijednosti vremena poluraspada iz Priloga III., pod uvjetom da su te metodologije i vremena utvrđeni na temelju transparentnih i provjerljivih podataka te da su korištene metode barem jednako detaljne i točne kao one iz Priloga III.
Za izvezene drvne proizvode, podaci specifični za određenu državu odnose se na vrijednosti vremena poluraspada specifične za određenu državu i uporabu drvnih proizvoda u zemlji uvoznici.
Države članice ne koriste vrijednosti vremena poluraspada specifične za određenu državu za drvne proizvode stavljene na tržište Unije koje se razlikuju od onih koje koristi država članica uvoznica u svojim obračunima sukladno članku 3. stavcima 1., 2. i 3.
Drvni proizvodi koji nastaju iz krčenja šuma obračunavaju se na osnovi trenutne oksidacije.
3. Kada države članice u svojim obračunima sukladno članku 3. stavcima 1., 2. i 3. prikazuju emisije ugljikovog dioksida (CO2) iz drvnih proizvoda na odlagalištima krutog otpada, obračunavanje se provodi na osnovi trenutne oksidacije.
4. Kada države članice u svojim obračunima prikazuju emisije iz drvnih proizvoda koji su dobiveni za potrebe proizvodnje energije, one to također čine na osnovi trenutne oksidacije.
Države članice mogu, isključivo u informativne svrhe, dostaviti podatke o udjelu drva korištenog za potrebe proizvodnje energije koje je uvezeno u Uniju te zemljama porijekla takvog drva.
5. Uvezene drvne proizvode, bez obzira na njihovo porijeklo, ne obračunava država članica uvoznica. Sukladno tome, države članice u svojim obračunima prikazuju emisije i uklanjanja iz drvnih proizvoda samo kada te emisije i uklanjanja proizlaze iz drvnih proizvoda uklonjenih sa zemljišta koja su uključena u njihove obračune sukladno članku 3. stavcima 1., 2. i 3.
6. Komisija je ovlaštena da u skladu s člankom 12. donosi delegirane akte u svrhu izmjene informacija iz Priloga III. kako bi se prikazale izmjene akata koje su donijela tijela UNFCCC-a ili Kyotskog protokola ili sporazuma koji iz njih proizlaze ili ih nasljeđuju.
Članak 8.
Pravila za obračun gospodarenja poljoprivrednim zemljištem, gospodarenja pašnjacima, obnove vegetacije te isušivanja i ponovne uspostave močvarnih područja
1. Svaka država članica u svojim obračunima vezanim uz gospodarenje poljoprivrednim zemljištem prikazuje emisije i uklanjanja iz tih djelatnosti, izračunanih kao emisije i uklanjanja u svakom obračunskom razdoblju iz Priloga I. umanjene za vrijednost dobivenu množenjem broja godina u tom obračunskom razdoblju s emisijama i uklanjanjima te države članice koja nastaju iz tih djelatnosti u baznoj godini, kako je utvrđeno u Prilogu VI.
2. Kada država članica odabere pripremiti i voditi obračune za obnovu vegetacije i/ili isušivanje i ponovnu uspostavu močvarnih područja primjenjuje metodu izračuna iz stavka 1.
Članak 9.
Pravila za obračun prirodnih nepogoda
1. Kada su ispunjeni uvjeti iz stavaka 2. i 5. ovog članka, države članice mogu isključiti neantropogene emisije stakleničkih plinova iz izvora koje su posljedica prirodnih nepogoda iz izračuna vezanih uz njihove obveze obračunavanja sukladno točkama (a), (b) i (d) stavka 1. članka 3.
2. Kada države članice primjenjuju stavak 1. ovog članka, u skladu s metodologijom iz Priloga VII. izračunavaju pozadinsku razinu za svaku djelatnost iz točaka (a), (b) i (d) stavka 1. članka 3. Točke (a) i (b) stavka 1. članka 3. imaju zajedničku pozadinsku razinu. Umjesto toga, države članice mogu primijeniti transparentnu i usporedivu metodologiju specifičnu za određenu državu korištenjem dosljednog i potpunog vremenskog niza podataka, uključujući za razdoblje 1990.-2009.
3. Države članice mogu iz svojih obračuna za sektor LULUCF isključiti, bilo godišnje ili na kraju predmetnog obračunskog razdoblja, neantropogene emisije stakleničkih plinova iz izvora koji prelaze pozadinsku razinu izračunanu u skladu sa stavkom 2., kada:
(a)
emisije u određenoj godini obračunskog razdoblja prelaze pozadinsku razinu zajedno s granicom. Kada je pozadinska razina izračunana sukladno metodi iz Priloga VII., ta granica je jednaka dvostrukoj standardnoj devijaciji vremenskog niza koji se koristi za izračun pozadinske razine. Kada je pozadinska razina izračunana korištenjem metodologije specifične za određenu državu, države članice opisuju način na koji je granica ustanovljena, ako je takva granica potrebna. Svaka korištena metodologija izbjegava očekivanje neto kredita tijekom obračunskog razdoblja;
(b)
države članice ispune zahtjeve u vezi informacija iz stavka 5. te izvijeste o tome.
4. Svaka država članica koja isključuje neantropogene emisije stakleničkih plinova iz izvora koje su posljedica prirodnih nepogoda u određenoj godini obračunskog razdoblja:
(a)
isključuje iz obračuna, za preostalo obračunsko razdoblje, sva daljnja uklanjanja na zemljištima koja su pod utjecajem prirodnih nepogoda i na kojima su nastale emisije iz stavka 3.;
(b)
ne isključuje emisije nastale iz djelatnosti sječe i sanitarne sječe koje su se odvijale na tim zemljištima nakon pojave prirodnih nepogoda;
(c)
ne isključuje emisije nastale iz propisanog spaljivanja koje se odvilo na tim zemljištima u toj određenoj godini obračunskog razdoblja;
(d)
ne isključuje emisije na zemljištima koje su podvrgnute krčenju šume nakon pojave prirodnih nepogoda.
5. Države članice mogu isključiti neantropogene emisije stakleničkih plinova iz izvora koje su posljedica prirodnih nepogoda samo ako dostave transparentne informacije koje dokazuju:
(a)
da su identificirane sve površine zemljišta pod utjecajem prirodnih nepogoda u toj određenoj izvještajnoj godini, uključujući njihovu geografsku lokaciju, godinu i vrste prirodnih nepogoda;
(b)
da tijekom preostalog predmetnog obračunskog razdoblja nije došlo do krčenja šuma na zemljištima koja su bila pod utjecajem prirodnih nepogoda zbog kojih su emisije isključene iz obračuna;
(c)
koje se provjerljive metode i kriteriji planiraju koristiti za identifikaciju krčenja šuma na tim zemljištima u sljedećim godinama obračunskog razdoblja;
(d)
ako je to izvedivo, koje je mjere poduzela država članica za upravljanje i kontrolu utjecaja tih prirodnih nepogoda;
(e)
ako je to moguće, koje je mjere poduzela država članica za sanaciju zemljišta pod utjecajem tih prirodnih nepogoda.
6. Komisija je ovlaštena da u skladu s člankom 12. donosi delegirane akte u svrhu izmjene zahtjeva u vezi informacija iz stavka 5. ovog članka da bi se prikazale izmjene akata koje su donijela tijela UNFCCC-a ili Kyotskog protokola.
Članak 10.
Informacije o mjerama u sektoru LULUCF
1. Države članice najkasnije 18 mjeseci nakon početka svakog obračunskog razdoblja iz Priloga I. pripremaju te Komisiji dostavljaju informacije o svojim trenutnim i budućim mjerama u sektoru LULUCF koje su usmjerene na ograničenje ili smanjenje emisija ili povećanje uklanjanja iz djelatnosti navedenih u članku 3. stavcima 1., 2. i 3. ove Odluke, kao zaseban dokument ili jasno uočljiv dio njihovih strategija niskougljičnog razvoja iz članka 4. Uredbe (EU) br. 525/2013, ili drugih nacionalnih strategija ili planova vezanih uz LULUCF. Države članice osiguravaju savjetovanje sa širokim krugom dionika. Kada država članica takve informacije dostavlja kao dio strategija niskougljičnog razvoja na temelju Uredbe (EU) br. 525/2013, primjenjuju se odgovarajući rokovi utvrđeni u toj Uredbi.
Informacije o mjerama u sektoru LULUCF obuhvaćaju trajanje odgovarajućeg obračunskog razdoblja iz Priloga I.
2. Države članice u svoje informacije o mjerama u sektoru LULUCF uključuju najmanje sljedeće informacije vezane uz svaku od djelatnosti iz članka 3. stavaka 1., 2. i 3.:
(a)
opis prošlih trendova u emisijama i uklanjanjima uključujući, gdje je to moguće, povijesne trendove u mjeri u kojoj se oni mogu razumno rekonstruirati;
(b)
projekcije emisija i uklanjanja za obračunsko razdoblje;
(c)
analizu potencijala za ograničavanje ili smanjenje emisija i održavanje ili povećanje uklanjanja;
(d)
popis najprikladnijih mjera za razmatranje nacionalnih okolnosti, uključujući prema potrebi, ali ne ograničavajući se na okvirne mjere iz Priloga IV. koje država članica planira ili koje treba provesti kako bi se iskoristio potencijal za ublažavanje, kada je on utvrđen sukladno analizi iz točke (c);
(e)
postojeće i planirane politike za provedbu mjera iz točke (d), uključujući kvantitativni ili kvalitativni opis očekivanog učinka tih mjera na emisije i uklanjanja, uzimajući u obzir i druge politike i mjere povezane sa sektorom LULUCF;
(f)
okvirne rokove za donošenje i provedbu mjera iz točke (d).
3. Komisija može državama članicama osigurati smjernice i tehničku pomoć u svrhu olakšavanja razmjene informacija.
Komisija može, uz savjetovanje s državama članicama, objediniti svoje nalaze iz informacija svih država članica o mjerama u sektoru LULUCF s ciljem olakšavanja razmjene znanja i najboljih praksi između država članica.
4. Države članice na sredini i na kraju svakog obračunskog razdoblja iz Priloga I. Komisiji podnose izvješće koje opisuje napredak u provedbi njihovih mjera u sektoru LULUCF.
Komisija može objaviti objedinjeno izvješće na temelju izvješća iz prvog podstavka.
Države članice javnosti čine dostupnima informacije o svojim mjerama u sektoru LULUCF i izvješća iz prvog podstavka u roku tri mjeseca od njihovog podnošenja Komisiji.
Članak 11.
Preispitivanje
Komisija preispituje pravila za obračun iz ove Odluke u skladu s odgovarajućim odlukama koje su donijela tijela UNFCCC-a ili Kyotskog protokola, ili drugim zakonodavstvom Unije ili, u nedostatku takvih odluka, do 30. lipnja 2017. te prema potrebi podnosi prijedlog Europskom parlamentu i Vijeću.
Članak 12.
Izvršenje delegiranja
1. Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji prema uvjetima iz ovog članka.
2. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 2. stavaka 2. i 3., članka 4. stavka 8., članka 6. stavka 9., članka 7. stavka 6. i članka 9. stavka 6. dodjeljuje se Komisiji za razdoblje od osam godina, počevši od 8. srpnja 2013. Komisija sastavlja izvješće o delegiranoj ovlasti najmanje devet mjeseci prije završetka navedenog osmogodišnjeg razdoblja. Delegiranje ovlasti se automatski produžuje za isto razdoblje, osim ako se Europski parlament ili Vijeće ne usprotive takvom produženju najmanje tri mjeseca prije isteka svakog razdoblja.
3. Delegiranje ovlasti iz članka 2. stavaka 2. i 3., članka 4. stavka 8., članka 6. stavka 9., članka 7. stavka 6. i članka 9. stavka 6. može biti opozvano od Europskog parlamenta ili Vijeća u bilo koje vrijeme. Odlukom o opozivu prestaje delegiranje ovlasti navedenih u toj odluci. Ona stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum koji je u njoj naveden. Odluka ne utječe na valjanost svih već važećih delegiranih akata.
4. Čim donese neki delegirani akt, Komisija o tome istodobno obavješćuje Europski parlament i Vijeće.
5. Delegirani akt donesen u skladu s člankom 2. stavcima 2. i 3., člankom 4. stavkom 8., člankom 6. stavkom 9., člankom 7. stavkom 6. i člankom 9. stavkom 6. stupa na snagu isključivo ako Europski parlament ili Vijeće ne uloži prigovor u razdoblju od dva mjeseca nakon što je Europski parlament ili Vijeće primilo obavijest o tom aktu ili ako su prije isteka tog razdoblja Europski parlament i Vijeće zajedno obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovor. To razdoblje se na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća produžuje za dva mjeseca.
Članak 13.
Stupanje na snagu
Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 14.
Ova je Odluka upućena državama članicama.
Sastavljeno u Strasbourgu 21. svibnja 2013.