KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 513/2013
af 4. juni 2013
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium og nøglekomponenter hertil (dvs. celler og wafere) med oprindelse i eller afsendt fra Folkerepublikken Kina og om ændring af forordning (EU) nr. 182/2013 om registrering af importen af fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium og nøglekomponenter hertil (dvs. celler og wafere) med oprindelse i eller afsendt fra Folkerepublikken Kina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 7 og artikel 14, stk. 5,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. SAGSFORLØB
1. Indledning
(1)
Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) offentliggjorde den 6. september 2012 en meddelelse (»indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Den Europæiske Union (»Unionen«) af fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium og nøglekomponenter hertil (dvs. celler og wafere) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«).
(2)
Undersøgelsen indledtes som følge af en klage, der blev indgivet den 25. juli 2012 af EU ProSun (»klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for mere end 25 % af den samlede produktion i Unionen af fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium og nøglekomponenter hertil. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket blev anset for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en undersøgelse.
2. Registrering
(3)
Som følge af en anmodning med de fornødne beviser vedtog Kommissionen den 1. marts 2013 forordning (EU) nr. 182/2013 (3) om at gøre importen af fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium og nøglekomponenter hertil (dvs. celler og wafere) med oprindelse i eller afsendt fra Folkerepublikken Kina til genstand for registrering pr. 6. marts 2013.
3. Parter, som er berørt af proceduren
(4)
Kommissionen underrettede officielt klageren, andre kendte EU-producenter, kendte eksporterende producenter, de kinesiske myndigheder og kendte importører om indledningen af undersøgelsen. Kommissionen underrettede også producenter i USA, da USA blev anset for et muligt referenceland.
(5)
De interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte skriftlige bemærkninger og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der blev fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(6)
I betragtning af det store antal eksporterende producenter i det pågældende land, ikke forretningsmæssigt forbundne importører og EU-producenter, der er involveret i undersøgelsen, og med henblik på at afslutte undersøgelsen inden for de foreskrevne tidsfrister meddelte Kommissionen i indledningsmeddelelsen, at den havde besluttet at begrænse antallet af eksporterende producenter i det pågældende land, ikke forretningsmæssigt forbundne importører og EU-producenter, der ville blive undersøgt, mest muligt ved at udtage en stikprøve i henhold til grundforordningens artikel 17 (denne procedure betegnes også »stikprøveudtagning«).
a) Stikprøveudtagning af EU-producenter
(7)
Kommissionen meddelte i indledningsmeddelelsen, at den havde udtaget en midlertidig stikprøve af EU-producenter. Alle kendte EU-producenter og kendte producentsammenslutninger blev informeret om udtagelsen af den midlertidige stikprøve af EU-producenter. Den midlertidige stikprøve bestod af ni EU-producenter ud af de ca. 220 EU-producenter, der inden indledningen af undersøgelsen var kendte producenter af den pågældende vare (se betragtning 26), som blev udtaget på grundlag af den største repræsentative produktionsmængde i betragtning af salgsmængde og geografisk beliggenhed, som med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Kommissionen sørgede for, at stikprøven omfattede både vertikalt integrerede og ikke-integrerede EU-producenter. Interesserede parter blev også opfordret til at fremsætte deres synspunkter om den midlertidige stikprøve. En række interesserede parter fremsatte bemærkninger til den midlertidige stikprøve, og en part anmodede om en høring med høringskonsulenten.
(8)
Adskillige interesserede parter rejste følgende indvendinger vedrørende den midlertidige stikprøve af EU-producenter:
i)
Visse parter påstod, at den begrænsede information om den midlertidige stikprøve var utilstrækkelig og hindrede dem i at fremsætte relevante bemærkninger til den foreslåede stikprøve. De kritiserede især, at EU-producenternes identitet var hemmeligholdt, og anmodede om, at Kommissionen offentliggjorde navnene på de medlemsstater, hvor EU-producenterne i stikprøven er beliggende, EU-stikprøvevirksomhedernes produktionsandel af den samlede produktion af fotovoltaiske moduler, celler og wafere samt den procentdel af produktion og salg, som stikprøvevirksomhederne tegner sig for, både individuelt og samlet.
ii)
Den metode, der anvendtes til udtagning, blev anfægtet med den begrundelse, at den »blander tre etaper«, nemlig støtten til indledningen af udløbsundersøgelsen, definitionen af EU-erhvervsgrenen og stikprøveundersøgelsen. Det blev derfor påstået, at det ikke var klart, om EU-erhvervsgrenen allerede var defineret på det tidspunkt, hvor stikprøven blev udtaget, og derfor, om stikprøven kunne betragtes som repræsentativ. Uden en definition af EU-erhvervsgrenen på stikprøvetidspunktet var de interesserede parter ikke i stand til at undersøge, om den midlertidige stikprøve var repræsentativ, og således, om grundlaget for stikprøven, EU-erhvervsgrenens situation i undersøgelsesperioden, jf. definitionen i betragtning 19, kunne betragtes som korrekt analyseret. Derudover blev det påstået, at det ikke var passende at udtage den midlertidige stikprøve på grundlag af EU-producenternes besvarelser som led i undersøgelsen af støtten til indledningen af undersøgelsen.
iii)
Det blev også påstået, at den midlertidige stikprøve blot var udtaget på grundlag af virksomheder, der havde givet udtryk for deres støtte til den nuværende undersøgelse.
iv)
En part påstod, at produktionsmængden af wafere og celler, idet der indgår vertikalt integrerede virksomheder i den midlertidige stikprøve, kunne være talt dobbelt eller tredobbelt, hvilket sår tvivl om stikprøvens generelle repræsentativitet. Det blev påstået, at for vertikalt integrerede producenter burde kun produktionsmængden af moduler medtælles og ikke mængden af celler og wafere.
v)
Samme part påstod, at de data, der lå til grund for udtagningen af stikprøven, i hvert fald var delvist upålidelige, hvilket kunne påvirke repræsentativiteten af den midlertidige stikprøve som helhed.
vi)
En part fremlagde en liste, der angiveligt indeholdt yderligere omkring 150 EU-producenter af samme vare, og påstod, at de burde tages i betragtning med henblik på udtagning af stikprøven af EU-producenter.
(9)
Parternes påstande blev besvaret på følgende måde:
i)
EU-producenterne anmodede om, at deres navne blev holdt fortrolige, på grund af risikoen for gengældelsesforanstaltninger. Der blev ganske rigtigt fremsat reelle trusler over for EU-producenter for at skade deres forretninger både i og uden for Unionen. Kommissionen vurderede, at disse anmodninger var tilstrækkeligt begrundede til at blive efterkommet. Offentliggørelsen af beliggenheden eller andelen af produktion og salg for individuelle EU-producenter, der indgår i stikprøven, kunne let afsløre den pågældende producents identitet, og denne anmodning måtte derfor afvises.
ii)
Kommissionen »forvekslede« ikke fastsættelsen af støtten til indledningen af den nuværende undersøgelse, definitionen af EU-erhvervsgrenen og udtagelsen af den midlertidige stikprøve, da disse etaper er uafhængige af hinanden, og der blev truffet separate beslutninger herom. Det blev ikke godtgjort, i hvilket omfang brugen af de produktions- og salgsdata, som EU-producenterne fremlagde i forbindelse med gennemgangen af støtten til indledningen af den nuværende undersøgelse, havde påvirket stikprøvens repræsentativitet. EU-erhvervsgrenen blev allerede ved indledningen defineret midlertidigt. Alle foreliggende oplysninger om EU-producenterne, herunder oplysninger i klagen og data, der blev indhentet fra EU-producenter og andre parter før indledningen af undersøgelsen, blev anvendt til midlertidigt at fastslå den samlede EU-produktion i undersøgelsesperioden, jf. definitionen i betragtning 19.
iii)
De EU-producenter, der besvarede spørgsmålene om støtte til indledningen af undersøgelsen, blev taget i betragtning til stikprøven uanset om de støttede, gik imod eller ikke udtalte sig om undersøgelsen; denne påstand blev derfor afvist.
iv)
Spørgsmålet om dobbelt- eller tredobbelttælling blev taget i betragtning ved udtagningen af den midlertidige stikprøve. Det viste sig, at en udelukkelse af produktion og salg af wafere og solceller fra vertikalt integrerede EU-producenter ikke ville vedrøre den del af produktionen af wafere og solceller, der sælges på det frie marked. Det blev derfor konkluderet, at en udelukkelse af salget af wafere og solceller fra den samlede produktionsmængde ikke nødvendigvis ville føre til en mere repræsentativ stikprøve. Desuden blev stikprøvens repræsentativitet ikke kun fastslået på grundlag af produktionsmængden, men også på grundlag af den geografiske fordeling og en afbalanceret repræsentation af vertikalt integrerede og ikke-integrerede producenter. Produktionsmængdens relative repræsentativitet blev beregnet for hver type af samme vare. På dette grundlag blev det konkluderet, at metoden til udtagning af den midlertidige stikprøve var passende, og stikprøven betragtes derfor som repræsentativ for EU-erhvervsgrenen for den undersøgte vare som helhed. Derfor blev denne påstand afvist.
v)
Hvad angår oplysningernes pålidelighed, blev stikprøven udtaget på grundlag af de oplysninger, der forelå på udtagningstidspunktet, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 1. Hvad angår pålideligheden af de data, der blev anvendt til støtte for indledningen af undersøgelsen, blev der i forbindelse med undersøgelsen ikke fundet bevis, for at de oplysninger, der blev indhentet til indledningen, skulle være væsentligt mangelfulde. Det kan derfor med rimelighed antages, at grundlaget for udtagningen af den midlertidige stikprøve var tilstrækkeligt pålideligt. Derfor blev denne påstand afvist.
vi)
Hvad angår listen over 150 yderligere EU-producenter, skal det mærkes, at disse oplysninger blev fremlagt på et tidspunkt længe efter den tidsfrist, inden for hvilken interesserede parter kunne fremsætte bemærkninger til udtagningen af den midlertidige stikprøve, og inden for hvilken EU-producenter kunne give sig til kende og anmode om at blive udtaget til stikprøven. Desuden var ca. 30 af EU-producenterne på listen allerede Kommissionen bekendt på det tidspunkt, hvor stikprøven blev udtaget. Desuden blev alle EU-producenter, der gav sig til kende efter offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen, taget i betragtning ved udtagningen af stikprøven. På dette grundlag blev stikprøvens repræsentativitet ikke berørt. Derfor blev denne påstand afvist.
(10)
Efter modtagelsen af bemærkningerne blev sammensætningen af stikprøven revideret, idet der var antydninger af, at en af de udtagne virksomheder ikke havde været i stand til at samarbejde fuldt ud. For at bevare stikprøvens repræsentativitet blev yderligere en EU-producent udtaget. Den reviderede stikprøve bestod således af ti virksomheder, som blev udtaget på grundlag af den største repræsentative produktionsmængde for hvert produktionsniveau, under hensyntagen til salgsmængden på EU-markedet og den geografiske beliggenhed, som med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. I procent af den samlede EU-produktion tegnede den reviderede stikprøve af EU-producenter sig således for mellem 18 % og 21 % for moduler, mellem 17 % og 24 % for celler og mellem 28 % og 35 % for wafere og omfattede både vertikalt integrerede og ikke-integrerede producenter. Da angivelsen af en præcis procentdel ville gøre det muligt at beregne produktionsmængden for førnævnte nye EU-producent og dermed afgøre virksomhedens identitet, kan de nøjagtige procentdele ikke fremlægges.
b) Stikprøveudtagning af ikke forretningsmæssigt forbundne importører
(11)
På grund af det tilsyneladende store antal ikke forretningsmæssigt forbundne importører påtænktes det i indledningsmeddelelsen at anvende stikprøver, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udvælge en stikprøve, blev alle importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i undersøgelsesperioden, jf. definitionen i betragtning 19.
(12)
Kommissionen kontaktede ca. 250 ikke forretningsmæssigt forbundne importører, som klageren havde oplyst, hvoraf 36 parter besvarede den stikprøveformular, der var vedlagt indledningsmeddelelsen, 35 for moduler, 1 for celler og ingen besvarelser for wafere. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17 udtog Kommissionen en stikprøve, som omfattede den største repræsentative importmængde, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. På dette grundlag udtog Kommissionen en stikprøve på tre ikke forretningsmæssigt forbundne importører af moduler og en for celler. Som følge af de indsendte bemærkninger besluttede Kommissionen at udtage endnu en ikke forretningsmæssigt forbundet importør af moduler til stikprøven. Denne virksomhed gav sig til kende og påstod, at dens aktivitetsniveau berettigede den til at blive medtaget i stikprøven. Virksomhedens oprindelige oplysninger blev derfor behandlet på ny, og det stod klart, at der optrådte en skrivefejl i den importmængde, som den pågældende importør havde angivet. På dette grundlag blev den pågældende virksomhed medtaget i stikprøven af ikke forretningsmæssigt forbundne importører. To virksomheder, der oprindeligt blev udtaget til stikprøven, besvarede ikke spørgeskemaerne og blev derfor betragtet som ikke samarbejdsvillige i forbindelse med undersøgelsen og blev derfor udelukket fra stikprøven af ikke forretningsmæssigt forbundne importører. Stikprøven af ikke forretningsmæssigt forbundne importører bestod således af to importører af moduler og én importør af celler og tegnede sig for ca. 2-5 % af den samlede import fra det pågældende land. Efter modtagelsen af spørgeskemabesvarelsen stod det dog klart, at to ud af tre importørers kerneaktivitet faktisk var installation af solcelleanlæg og ikke handel med den pågældende vare. Undersøgelsen viste, at størstedelen af importen af den pågældende vare kommer ind på EU-markedet gennem virksomheder, der er forretningsmæssigt forbundet med eksporterende producenter i Kina, eller gennem installatører og projektudviklere. Under disse omstændigheder blev stikprøven midlertidigt betragtet som repræsentativ. Kommissionen vil dog i løbet af undersøgelsen tage kontakt til flere samarbejdsvillige ikke forretningsmæssigt forbundne importører for at afgøre, om de betragtes som importører, og om stikprøven skal udvides.
c) Stikprøveudtagning af eksporterende producenter
(13)
På baggrund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter påtænktes det i indledningsmeddelelsen at anvende stikprøver for at fastsætte dumpingens omfang, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udtage en stikprøve, blev alle eksporterende producenter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i undersøgelsesperioden, jf. definitionen i betragtning 19. Myndighederne i det pågældende land blev også hørt.
(14)
135 eksporterende producenter fra Kina (ofte i grupper af flere virksomheder) gav sig til kende i forbindelse med stikprøveundersøgelsen. De samarbejdsvillige virksomheder tegner sig for 80 % af den samlede kinesiske eksportværdi. Den udtagne stikprøve på syv grupper af virksomheder består af de tre samarbejdsvillige eksportører med den største eksportmængde af moduler, de to samarbejdsvillige eksportører med den største eksportmængde af celler og de to samarbejdsvillige eksportører med den største eksportmængde af wafere.
d) Spørgeskemabesvarelser og kontrolbesøg
(15)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle kinesiske eksporterende producenter i stikprøven, EU-producenterne i stikprøven, de ikke forretningsmæssigt forbundne importører og leverandører og aftagere samt de sammenslutninger, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen. Kommissionen kontaktede desuden en repræsentativ brugersammenslutning.
(16)
Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra alle kinesiske eksporterende producenter i stikprøven, alle EU-producenter i stikprøven, tre ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører i stikprøven og 21 leverandører og aftagere samt tre sammenslutninger heraf.
(17)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en foreløbig afgørelse om dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende (grupper af) virksomheder:
a)
EU-producenter
-
Der blev aflagt kontrolbesøg hos de 10 stikprøveudvalgte EU-producenter
b)
Eksporterende producenter i Kina
-
Changzhou Trina Solar Energy Co Ltd, Kina
-
Delsolar (Wujiang) Co Ltd, Kina
-
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co Ltd, Kina
-
JingAo Group, Kina
-
Jinzhou Yangguang Energy, Kina
-
Wuxi Suntech Power Co Ltd, Kina
-
Yingli Green Energy Holding Company, Kina
c)
Forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen
-
Yingli Green Energy Greece Sales GmbH, München, Tyskland
-
LDK Solar Italia S.r.l., San Zenone degli Ezzelini (TV), Italien
-
Delta Energy Systems S.r.l., Rom, Italien
-
Sunways AG, Konstanza, Tyskland
-
JA Solar GmbH, München, Tyskland
d)
Forretningsmæssigt forbundne importører/forhandlere uden for Unionen
-
Delsolar Co Ltd, Zhunan City, Taiwan
-
JA Solar Hong Kong Ltd, Hongkong SAR
-
Wealthy Rise International Ltd, Hongkong SAR
-
Suntech Power International Ltd, Schaffhausen, Schweiz
-
Trina Solar (Schweiz) AG, Wallisellen, Schweiz
e)
Den ikke forretningsmæssigt forbundne importør i Unionen
-
IBC AG, Bad Staffelstein, Tyskland
f)
Leverandører
-
Roth & Rau AG, Hohenstein-Ernsthal, Tyskland
-
WACKER Chemie AG, Burghausen, Tyskland
g)
Aftagere
-
Juwi Solar GmbH, Worrstadt, Tyskland
-
ValSolar SL, Badajoz, Spanien
h)
Sammenslutninger
-
EPIA, Bruxelles, Belgien.
(18)
Da det var nødvendigt at fastsætte en normal værdi for de eksporterende producenter i Kina, der eventuelt ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling, blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra Indien som referenceland:
-
EMMVEE Photovoltaic Power Private Limited, Bengaluru, Indien
-
Tata Power Solar Systems Limited, Bengaluru, Indien.
4. Undersøgelsesperioden og den betragtede periode
(19)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. juli 2011 til 30. juni 2012 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 2009 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(20)
Den pågældende vare er fotovoltaiske moduler eller paneler af krystallinsk silicium og celler og wafere af den type, der benyttes i fotovoltaiske moduler eller paneler af krystallinsk silicium, med oprindelse i eller afsendt fra Folkerepublikken Kina. Cellerne og waferne har en tykkelse på ikke over 400 mikrometer. Denne vare henhører i øjeblikket under KN-kode ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 og ex 8541 40 90 (»den pågældende vare«).
(21)
Følgende varetyper er udelukket fra definitionen af den pågældende vare:
-
solcelleopladere, der består af færre end seks celler, er bærbare og kan levere elektricitet til udstyr eller oplade batterier
-
fotovoltaiske produkter af tynd folie
-
fotovoltaiske produkter af krystallinsk silicium, der er permanent integreret i elektriske apparater, som ikke bruges til energiproduktion, og hvor sådanne elektriske apparater bruger den elektricitet, som de(n) integrerede fotovoltaiske celle(r) af krystallinsk silicium producerer.
(22)
Fotovoltaiske moduler, celler og wafere konverterer sollys til elektricitet. Konversionen foregår via celler, der absorberer lys og konverterer det til elektricitet gennem krystallinsk silicium.
(23)
Wafere er første led i produktionsprocessen. De er fremstillet af krystallinsk silicium og er de vigtigste komponenter i produktionen af celler.
(24)
Først skal det krystallinske silicium smeltes til ingots af krystallinsk silicium, som derefter saves i wafere. Wafere undergår en højteknologisk halvlederproces for at skabe arbejdende solceller. Cellerne er andet led i produktionsprocessen. De har en positiv-negativ pol for at opsamle og sende den elektricitet, der genereres af cellen.
(25)
Modulerne er tredje led i produktionsprocessen. Ved samling af modulerne svejses cellerne sammen med flad valsetråd eller metalbånd, hvorved der frembringes en streng af celler. De lamineres mellem plader. Der anvendes hovedsagelig glas i det øverste lag og en polymerisk underlagsplade i det nederste lag. Rammerne anvendes sædvanligvis til montering på f.eks. hustage. Modulet kan eventuelt være udstyret med en inverter.
2. Samme vare
(26)
Undersøgelsen viste, at den pågældende vare og den vare, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i Indien, som anvendtes som referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi, og den vare, der produceres og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen, har de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål. Det konkluderes derfor foreløbigt, at disse varer er identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
3. Påstande vedrørende varedækningen
i) Fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og endelige anvendelsesformål
(27)
En række interesserede parter påstod, at undersøgelsen ikke kan omfatte tre varer med forskellige fysiske, kemiske og tekniske egenskaber, og at moduler, celler og wafere derfor bør indgå i tre separate undersøgelser. De påstod desuden, at det er uklart, om undersøgelsen omfatter en vare eller tre separate varer, og at de derfor ikke har alle muligheder for at forsvare deres interesser. Det blev ligeledes påstået, at wafere som et alternati skulle udelukkes fra undersøgelsen, hvis monowafere ikke blev udelukket, jf. betragtning 42-44.
(28)
Produktionen af wafere, celler og moduler er en samlet produktionsproces i forskellige trin. Moduler, celler og wafere afgør tilsammen egenskaberne i det færdige produkt (altså modulerne). Undersøgelsen viste, at produktionen af wafere og celler direkte og udelukkende er bestemt til produktionen af moduler; moduler, celler og wafere har de samme fysiske, kemiske og tekniske egenskaber (bestemmes ved den anvendte råvare) og har de samme grundlæggende anvendelsesformål, dvs., at de sælges med henblik på at indgå i PV-solcelleanlæg. Modulernes ydeevne er direkte forbundet med wafernes og cellernes ydeevne.
(29)
Det fremgik tydeligt af indledningsmeddelelsen, at moduler, celler og wafere udgør den undersøgte vare. De interesserede parter havde derfor alle muligheder for at forsvare deres interesser på grundlag af definitionen af den pågældende vare. Påstandene blev derfor afvist.
ii) Forskellig nomenklatur
(30)
Det blev desuden påstået, at moduler, celler og wafere ikke kunne betragtes som en enkelt vare, da de klassificeres under forskellige ottecifrede KN-koder, sekscifrede positioner, firecifrede HS-positioner og tocifrede kapitelnumre, og at de også findes i forskellige afsnit af HS-nomenklaturen. Denne påstand er i sig selv irrelevant for at afgøre varedækningen i en antidumpingundersøgelse, som er baseret på den pågældende vares fysiske egenskaber.
iii) Cellernes merværdi
(31)
Adskillige parter påstod, at merværdien i cellernes omdannelsesproces udgør hovedparten af et moduls merværdi og derfor bør betragtes som en separat vare.
(32)
Undersøgelsen viste, at cellernes produktion er den teknologisk set mest sofistikerede del i produktionsprocessen. Undersøgelsen viste dog også, at de tre trin er forbundet, og merværdien er således ikke koncentreret på et bestemt trin i produktionsprocessen, men derimod fordelt over hele produktionsprocessen. Påstanden blev derfor afvist.
iv) Separate markeder
(33)
Visse interesserede parter påstod, at moduler, celler og wafere sælges på separate markeder, og at de derfor burde behandles som separate varer, hvilket også blev understreget af, at en lang række producenter ikke er vertikalt integrerede.
(34)
Moduler, celler og wafere kan ikke betragtes som separate varer, hvis priser kun svinger afhængigt af markedsfaktorerne. Faktisk er deres priser indbyrdes forbundet og påvirkes af prisen på polysilicium. Som det også fremgår af betragtning 23-25, produceres den pågældende vare i en enkelt produktionsproces med forskellige trin. Den kendsgerning, at visse producenter ikke er vertikalt integrerede, skyldes kun virksomhedernes beslutninger og stordriftsfordele og kan ikke ændre denne konklusion. Påstanden måtte derfor afvises.
v) Endelige anvendelsesformål og indbyrdes udskiftelighed
(35)
Flere interesserede parter påstod, at moduler, celler og wafere skal behandles som forskellige varer, da de har forskellige endelige anvendelsesformål og ikke er indbyrdes udskiftelige.
(36)
Som det fremgår af det ovenstående, viste undersøgelsen, at produktionen af wafere, celler og moduler er en enkelt produktionsproces, og spørgsmålet om indbyrdes udskiftelighed mellem de forskellige trin i en produktionsproces er derfor ikke relevant. Desuden har moduler, celler og wafere det samme endelige anvendelsesformål, nemlig at omdanne sollys til elektricitet, og de kan derfor ikke anvendes til andre formål.
vi) Distributionskanaler
(37)
En interesseret part påstod, at moduler, celler og wafere ikke har de samme distributionskanaler, og at de derfor ikke kunne betragtes som en enkelt vare. Undersøgelsen viste, at moduler, celler og wafere kan distribueres gennem forskellige eller de samme distributionskanaler. De vigtigste kriterier for at definere en enkelt vare er de samme fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og endelige anvendelsesformål. På grundlag af betragtning 27-29 konkluderes det således, at forskellige distributionskanaler ikke betragtes som et afgørende element. Argumentet må derfor afvises.
vii) Forbrugernes opfattelse
(38)
Det blev påstået, at moduler, celler og wafere opfattes helt forskelligt af forbrugerne, og at de derfor ikke bør betragtes som en enkelt vare.
(39)
Som i det foregående er de vigtigste kriterier for at definere en enkelt vare, at de samme fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og endelige anvendelsesformål. På grundlag af betragtning 27-29 konkluderes det således, at forbrugernes opfattelse ikke betragtes som et afgørende element. Argumentet må derfor afvises.
viii) Tyndfilmsprodukter
(40)
En interesseret part påstod, at fotovoltaiske varer af tyndfilm bør inkluderes i definitionen af den pågældende vare, idet de angiveligt har de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og endelige anvendelsesformål.
(41)
Fotovoltaiske varer af tyndfilm er klart udelukket fra varedækningen, jf. betragtning 21. Fotovoltaiske varer af tyndfilm har ganske anderledes fysiske, kemiske og tekniske egenskaber end den pågældende vare. De produceres gennem en anden produktionsproces og fremstilles ikke af krystallinsk silicium, som er den vigtigste råvare til produktion af moduler, celler og wafere. De har en lavere omdannelsesydeevne og en lavere produktion af watt, og de er derfor ikke egnede til samme type anvendelse som den pågældende vare. Påstanden måtte derfor afvises.
ix) Udelukkelse af monowafere
(42)
En interesseret part påstod, at monowafere burde udelukkes fra definitionen af den pågældende vare, da de har anderledes fysiske, kemiske og tekniske egenskaber end multiwafere. Det blev påstået, at de har en anderledes krystalstruktur, form og et anderledes udseende. Det blev endvidere påstået, at der ikke produceres monowafere i Unionen.
(43)
Undersøgelsen viste, at monowafere er af højere kvalitet end multiwafere, uanset at de er et resultat af ens produktionsprocesser, der anvender den samme råvare (polysilicium). Det konkluderes derfor, at monowafere og multiwafere har de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber.
(44)
Undersøgelsen viste, at de grundlæggende endelige anvendelsesformål er de samme, da både monowafere og multiwafere udelukkende er beregnet til produktion af solceller (hhv. mono- og multisolceller) og fører til produktion af solcellemoduler (hhv. mono- og multisolcellemoduler). Der er ingen væsentlige forskelle mellem de to typer wafere, og de er indbyrdes udskiftelige, da de begge anvendes til at producere celler. Hvad angår påstanden om, at der ikke produceres monowafere i Unionen, viste undersøgelsen, at der produceres både monowafere og multiwafere i Unionen. Påstanden måtte derfor afvises.
x) Halvfabrikata
(45)
Det blev endvidere påstået, at wafere og celler burde betragtes som to halvfabrikata, der anvendes i produktionsprocessen, mens moduler er de endelige produkter; de bør derfor ikke betragtes som en samlet vare.
(46)
Som i det foregående er de vigtigste kriterier for at definere en enkelt vare, at den samme fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og endelige anvendelsesformål. På grundlag af betragtning 27-29 konkluderes det således, at forskellen mellem halvfabrikata og endelige produkter ikke betragtes som et afgørende element. Argumentet må derfor afvises.
xi) Solcelleopladere
(47)
En interesseret part anmodede om en udelukkelse af solcellepaneler, der udelukkende er beregnet til 12 V's opladning af batterier, da de angiveligt har et andet anvendelsesformål end moduler, der kobles på forsyningsnettet, idet de genererer en mindre spænding og derfor ikke kan kobles til forsyningsnettet.
(48)
I henhold til indledningsmeddelelsen er solcelleopladere, der består af mindre end seks solceller, er bærbare og leverer elektricitet til apparater eller oplader batterier, udelukket fra den undersøgte vare. Moduler med mere end seks celler, som udelukkende er beregnet til opladning af batterier, har de samme grundlæggende egenskaber og ydeevne som moduler, der kan tilsluttes forsyningsnettet. De kan anvende en tomgangsspænding med en lavere spænding end det kredsløb, der anvendes i moduler, der tilsluttes forsyningsnettet. Til trods for denne forskel viste undersøgelsen, at denne type moduler kan tilsluttes forsyningsnettet. Den lavere spænding kan let kompenseres af en større dimension og/eller flere celler. Moduler, der er beregnet til opladning af batterier og består af mere end seks celler, falder derfor under definitionen af den pågældende vare.
xii) Konklusion
(49)
Ud fra ovenstående konkluderes det foreløbigt, at fotovoltaiske moduler eller paneler af krystallinsk silicium og celler og wafere af den type, der benyttes i fotovoltaiske moduler eller paneler af krystallinsk silicium, er én samlet vare. Kommissionen vil dog yderligere behandle spørgsmålet om, hvorvidt moduler, celler og wafere udgør en enkelt eller to eller tre separate varer. Kommissionen opfordrer derfor alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger og synspunkter om dette spørgsmål i betragtning af Kommissionens midlertidige konklusion i denne fase. Selv om det eventuelt konkluderes, at varerne udgør to eller tre separate varer, omfatter den nuværende undersøgelse dog stadig alle tre forskelle varer, og eventuelle definitive foranstaltninger indføres således for moduler, celler og wafere uanset spørgsmålet om, hvorvidt de udgør en enkelt eller flere varer.
C. DUMPING
1. Folkerepublikken Kina
1.1. Markedsøkonomisk behandling
(50)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), fastsættes den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1-6, for de producenter, der opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
(51)
Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
1.
Virksomhedernes beslutninger skal træffes som reaktion på markedssignaler uden nogen væsentlig statslig indgriben, og udgifterne skal afspejle markedsværdierne.
2.
Virksomhederne skal benytte ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring og anvendes til alle formål.
3.
Der er ikke nogen væsentlige fordrejninger, der er overført fra det tidligere ikkemarkedsøkonomiske system.
4.
Retlig sikkerhed og stabilitet sikres ved love om konkurs og ejerforhold.
5.
Valutaomregninger finder sted til markedskurs.
(52)
I denne undersøgelse anmodede samtlige eksporterende producenter i stikprøven om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og indsendte ansøgningsformularen herom inden for tidsfristerne.
(53)
Kommissionen indhentede alle de oplysninger, som den fandt nødvendige, og efterprøvede oplysningerne i ansøgningen om markedsøkonomisk behandling hos de pågældende virksomheder.
(54)
Efterprøvningen fastslog, at ingen af de syv eksporterende producenter (grupper af virksomheder), der anmodede om markedsøkonomisk behandling, opfyldte kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
(55)
Alle syv virksomhedsgrupper havde fordel af skattemæssig særbehandling og modtog tilskud og var således ikke i stand til at påvise, at de ikke var genstand for væsentlige fordrejninger, der var overført fra det ikke-markedsøkonomiske system, og opfyldte derfor ikke kravene i kriterium 3 i analysen vedrørende markedsøkonomisk behandling.
(56)
Seks virksomhedsgrupper kunne ikke godtgøre, at deres regnskaber blev uafhængigt revideret i henhold til internationale regnskabsstandarder, og opfyldte derfor ikke kravene i kriterium 2 i analysen vedrørende markedsøkonomisk behandling.
(57)
En virksomhedsgruppe var ikke i stand til at godtgøre, at alle virksomhederne i gruppen var underlagt konkurslove, og opfyldte ikke kravene i kriterium 4 i analysen vedrørende markedsøkonomisk behandling.
(58)
Desuden var tre virksomhedsgrupper ikke i stand til at godtgøre, at de ikke var genstand for væsentlig statslig indgriben, og opfyldte ikke kravene i kriterium 1 i analysen vedrørende markedsøkonomisk behandling.
(59)
Efter fremlæggelsen af konklusionerne om markedsøkonomisk behandling modtog Kommissionen bemærkninger fra alle stikprøvevirksomheder.
(60)
To virksomhedsgrupper fremsatte en proceduremæssig bemærkning og påstod, at afgørelsen om markedsøkonomisk behandling var foretaget for sent, dvs. efter den tremånedersperiode, der er fastlagt i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og at undersøgelsen derfor burde afsluttes straks. De underbyggede deres påstand med EU-Domstolens dom i Brosmann- (4) og Aokan (5) Shoes-sagerne.
(61)
Først skal der mindes om, at Brosmann- og Aokang-sagerne ikke er relevante for vurderingen af lovformeligheden af en analyse vedrørende markedsøkonomisk behandling i denne undersøgelse, da disse sager i modsætning til denne undersøgelse vedrører situationer, hvor der slet ikke blev udført vurderinger vedrørende markedsøkonomisk behandling.
(62)
Desuden er sagerne Brosmann og Aokan Shoes ikke relevante for vurderingen af lovformeligheden i forbindelse med denne undersøgelse, da grundforordningen i mellemtiden var blevet ændret. Grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), som senere ændret, foreskriver, at Kommissionen kun træffer afgørelse om markedsøkonomisk behandling for virksomheder, der indgår i en stikprøve i henhold til grundforordningens artikel 17, og at den træffer denne afgørelse senest syv måneder, og under alle omstændigheder ikke senere end otte måneder efter indledningen af undersøgelsen. Den ændrede artikel finder anvendelse for alle nye og igangværende undersøgelser efter 15. december 2012, og således også denne undersøgelse.
(63)
Under alle omstændigheder skal fortolkningen af den faste retspraksis opretholdes med hensyn til, at der ikke automatisk var en overtrædelse af retten til en fastsættelse af markedsøkonomisk behandling til trods for, at fristen på tre måneder ikke var overholdt.
(64)
De væsentligste bemærkninger fra parterne vedrørte den skattemæssige særbehandling og tilskuddene. Eksportørerne anfægtede ikke kendsgerningerne, men rejste tvivl ved betydningen heraf for opfyldelsen af kriterium 3 for markedsøkonomisk behandling. De påstod navnlig, at statsydelser ikke udgør en væsentlig del af deres respektive omsætninger.
(65)
Det skal i den henseende bemærkes, at en indkomstskatteordning, der giver særbehandling til visse virksomheder, der af staten betragtes som strategiske, tydeligvis ikke hører til i en markedsøkonomi. En sådan ordning er stadig stærkt påvirket af statens planlægning. Det skal også bemærkes, at fordrejningerne som følge af indkomstskattenedsættelser er væsentlige, da de ændrer beløbet af den fortjeneste før skat, som virksomheden skal opnå for at være attraktiv for investorer. Fordrejningerne er også permanente, og den absolutte fordel i løbet af undersøgelsesperioden er på grund af fordelens art irrelevant for vurderingen af, hvorvidt fordrejningen er »væsentlig«. Analysen af betydningen skal derimod baseres på foranstaltningens generelle virkning for virksomhedens finansielle og økonomiske situation.
(66)
Hvad angår kriterium 2, påstod tre virksomhedsgrupper, at de opfyldte de respektive regler i de internationale regnskabsstandarder, idet deres amerikanske konsoliderede regnskaber fuldt ud opfyldte disse standarder. Visse virksomheder påstod også, at deres regnskaber generelt opfyldte de kinesiske regnskabsstandarder, som de betragtede som identiske med de internationale. Spørgsmålet er dog ikke, om de kinesiske regnskabsstandarder er identiske med de internationale regnskabsstandarder. Spørgsmålet er derimod, om regnskaberne opfylder de gældende regnskabsstandarder. Disse bemærkninger tog ikke stilling til den kendsgerning, at de pågældende kinesiske virksomheders individuelle regnskaber ikke opfyldte en række internationale regnskabsstandarder (og de tilsvarende kinesiske), herunder navnlig lagerafskrivninger og fremlæggelse af forretningsmæssigt forbundne parters transaktioner.
(67)
Hvad angår kriterium 1, konkluderes det ud fra parternes bemærkninger og i lyset af Domstolens dom i sag C-337/09 P (6), at alle virksomheder opfyldte dette kriterium. Den generelle afgørelse om markedsøkonomisk behandling er dog uændret, da ingen af eksportørerne i stikprøven var i stand til at opfylde kravene i kriterium 2 og 3.
(68)
Hvad angår kriterium 4, kunne virksomhedsgruppen i betragtning 57 påvise, at der var indledt en konkursbehandling af den største kinesiske virksomhedsgruppe i mellemtiden. Det konkluderes derfor, at denne virksomhedsgruppe opfyldte dette kriterium. Den generelle afgørelse om markedsøkonomisk behandling for denne virksomhedsgruppe er dog uændret, da den ikke var i stand til at opfylde kravene i kriterium 2 og 3.
(69)
Det konkluderes således, at det ikke er godtgjort, om de eksporterende producenter i stikprøven opfyldte kriterium 2 og 3. Ingen af virksomhederne kan derfor indrømmes markedsøkonomisk behandling.
1.2. Individuel undersøgelse
(70)
18 samarbejdsvillige eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, havde indgivet anmodninger om individuel undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3.
(71)
Kommissionen modtog mange anmodninger og konkluderede derfor midlertidigt, at individuelle undersøgelser ville være urimeligt byrdefulde og hindre en rettidig afslutning af undersøgelsen. Det blev derfor midlertidigt besluttet ikke at imødekomme anmodningerne om individuelle undersøgelser.
1.3. Referenceland
(72)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for de eksporterende producenter, der ikke er indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af prisen eller en beregnet værdi i et tredjeland med markedsøkonomi (»referenceland«).
(73)
I indledningsmeddelelsen tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte at benytte USA som referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina, og opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil.
(74)
En række eksportører og importører har indsendt bemærkninger til valget af referenceland og påstået, at USA ikke er et egnet referenceland, især da det amerikanske marked var beskyttet mod import fra Kina i en del af UP gennem antidumping- og antisubsidieforanstaltninger.
(75)
Interesserede parter foreslog Taiwan, Indien og Sydkorea som mere egnede referencelande. Som følge af disse bemærkninger blev det besluttet at udvide analysen for at finde et egnet referenceland. De største producenter af solcellepaneler blev derfor kontaktet. I alt 34 virksomheder i Indien, 9 virksomheder i Japan, 15 virksomheder i Malaysia, 2 virksomheder i Mexico, 34 virksomheder i Korea, 9 virksomheder i Singapore, 43 virksomheder i Taiwan og 21 virksomheder i USA blev kontaktet.
(76)
Der blev modtaget besvarelser fra to virksomheder i Indien, to i Taiwan og to i USA. Da virksomhederne i Taiwan næsten udelukkende producerede fotovoltaiske solceller, mens den kinesiske eksport hovedsagelig består af moduler, og da USA blev betragtet som uegnet i lyset af de indkomne bemærkninger, blev det midlertidigt besluttet at anvende Indien som referenceland. Det skal bemærkes, at Kommissionen kan tage spørgsmålet op til ny overvejelse, hvis den videre undersøgelse viser, at moduler, celler og wafere udgør to eller tre forskellige varer. Da Indien navnlig ikke producerer wafere, kan det blive nødvendigt at vælge et andet referenceland for wafere.
(77)
En indisk producent indsendte en mangelfuld besvarelse. De oplysninger, som virksomheden indsendte, kunne derfor ikke anvendes til at fastsætte den normale værdi. De oplysninger, som virksomheden indsendte, og som blev verificeret, kunne dog anvendes til at bekræfte, at oplysningerne fra den fuldt samarbejdsvillige referencelandsproducent var repræsentative for det indiske marked.
1.4. Normal værdi
(78)
Da ingen af de kinesiske eksportører i stikprøven blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), beregnet ved at anvende Indien som referenceland med markedsøkonomi.
(79)
Først identificerede Kommissionen de varetyper, som solgtes på hjemmemarkedet af producenten i referencelandet, som var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes med henblik på eksport til Unionen.
(80)
Kommissionen undersøgte dernæst for producenten i referencelandet, om hver type af samme vare, som blev solgt på hjemmemarkedet, kunne anses for at være solgt i normal handel. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af fortjenstgivende salg for hver varetype til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i UP.
(81)
I tilfælde, hvor salgsmængden af en varetype, der blev solgt til en nettosalgspris svarende til eller højere end de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde over 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, og hvor den vejede gennemsnitlige salgspris for den pågældende type var lig med eller højere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi fastsat på grundlag af den faktiske pris på hjemmemarkedet. Denne pris blev beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alt hjemmemarkedssalg af den pågældende type i UP.
(82)
I tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde 80 % eller mindre af den samlede salgsmængde af den pågældende type, eller hvor den vejede gennemsnitspris på den pågældende type lå under produktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet beregnet som et vejet gennemsnit af det fortjenstgivende salg af udelukkende den varetype.
(83)
Såfremt alle varetyper blev solgt med tab, var det opfattelsen, at salget ikke havde fundet sted i normal handel.
(84)
For varetyper, der ikke blev solgt i normal handel, og varetyper, der ikke blev solgt på hjemmemarkedet, blev der anvendt en beregnet normal værdi.
(85)
For at beregne den normale værdi blev det vejede gennemsnit af den eneste fuldt ud samarbejdsvillige referencelandsproducents salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) og den vejede gennemsnitlige fortjeneste ved salg af samme vare på hjemmemarkedet i normal handel i undersøgelsesperioden lagt til producentens egne gennemsnitlige produktionsomkostninger i undersøgelsesperioden. Produktionsomkostningerne og SA&G-omkostningerne blev om nødvendigt justeret, før de blev benyttet til at beregne den normale værdi og til at fastslå, om salget havde fundet sted i normal handel.
(86)
For wafere kunne den normale værdi ikke fastsættes ved hjælp af den metode, der er beskrevet i betragtning 79-85, da ingen af de samarbejdsvillige indiske producenter fremstillede wafere. Det blev undersøgt, om den normale værdi kunne fastsættes på grundlag af en næsten identisk vare, om nødvendigt med justeringer for forskelle i fysiske egenskaber. For wafere var den næsten identiske vare en solcelle. Wafere undergår dog en omfattende bearbejdning, før de bliver til solceller. Desuden ville denne metode forudsætte væsentlige justeringer, som ikke kan fastsættes pålideligt. Den normale værdi for en celle kan derfor ikke anvendes som grundlag for beregningen af den normale værdi for en wafer. Alternativt blev det overvejet at anvende priserne for wafere, som solgtes af producenter fra lande med markedsøkonomi på det indiske marked, da disse priser er repræsentative for de markedsvilkår, der er gældende på det indiske marked for wafere. Da Sydkorea er det største land med markedsøkonomi, som leverer wafere til referencelandsproducenter, blev den normale værdi fastlagt på grundlag af priserne på sydkoreanske wafere på det indiske marked.
1.5. Eksportpris
(87)
De eksporterende producenters eksportsalg til Unionen fandt enten sted direkte til uafhængige kunder eller gennem forretningsmæssigt forbundne handelsselskaber i Unionen.
(88)
I de tilfælde, hvor eksportsalget til Unionen gik direkte til uafhængige kunder i Unionen, blev eksportpriserne fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
(89)
I de tilfælde, hvor eksportsalget til Unionen gik gennem forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Unionen, blev eksportpriserne fastsat på grundlag af priserne ved disse forretningsmæssigt forbundne virksomheders første videresalg til uafhængige kunder i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9. Der blev foretaget justeringer for alle de omkostninger, der var påløbet mellem import og videresalg, herunder salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste. Hvad angår fortjenstmargenen, blev en samarbejdsvillig ikke forretningsmæssigt forbunden importørs fortjeneste på den pågældende vare anvendt, da den forretningsmæssigt forbundne importørs faktiske fortjeneste ikke blev betragtet som et pålideligt grundlag på grund af forholdet mellem den eksporterende producent og den forretningsmæssigt forbundne importør.
1.6. Sammenligning
(90)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik.
(91)
For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.
(92)
Der blev foretaget passende justeringer vedrørende fysiske egenskaber, indirekte skatter, transport-, forsikrings-, håndterings- og lastningsomkostninger og dermed forbundne omkostninger, emballerings- og kreditomkostninger, provisioner og bankgebyrer i alle tilfælde, hvor dette blev anset for at være berettiget, korrekt og kunne dokumenteres.
1.7. Dumpingmargener
(93)
For de virksomheder, der indgik i stikprøven, blev den vejede gennemsnitlige normale værdi af hver type af den samme vare, som blev beregnet for referencelandet, sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.
(94)
Den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, blev beregnet i henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 9, stk. 6. Denne margen blev beregnet som et vejet gennemsnit af de margener, der var opstillet for de eksporterende producenter i stikprøven.
(95)
For alle de andre eksporterende producenter i Kina blev dumpingmargenerne beregnet på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Til dette formål blev samarbejdsgraden først fastlagt ved at sammenligne mængden af eksport til Unionen, som de samarbejdsvillige eksporterende producenter havde angivet, med den samlede mængde af import fra Kina til Unionen.
(96)
Da samarbejdet udgjorde mere end 80 % af den samlede kinesiske eksport til Unionen, kan samarbejdsgraden betragtes som høj. Da der ikke var grund til at tro, at de eksporterende producenter bevidst undlod at samarbejde, blev restdumpingtolden fastsat til niveauet for den virksomhed i stikprøven, som havde den højeste dumpingmargen. Dette blev fundet hensigtsmæssigt, da der ikke var indikationer for, at de virksomheder, der ikke samarbejdede, foretog dumping på et lavere niveau, og for at sikre foranstaltningernes effektivitet.
(97)
På dette grundlag udgør de midlertidige vejede gennemsnitlige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:
Virksomhed
Dumpingmargen
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.
93,3 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.
112,6 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.
88,4 %
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.
99,0 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.
48,1 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
71,5 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.
96,2 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder (bilag 1)
88,5 %
Alle andre virksomheder
112,6 %
D. SKADE
1. Definition af EU-erhvervsgren og EU-produktion
(98)
Samme vare fremstilles af henved 220 producenter i Unionen. De udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og betegnes herefter som »EU-erhvervsgrenen«.
(99)
Alle foreliggende oplysninger vedrørende EU-erhvervsgrenen, herunder oplysninger i klagen, makroøkonomiske data fra Europressedienst, en uafhængig konsulentvirksomhed (»konsulenten«) og de verificerede spøgeskemabesvarelser fra EU-producenterne i stikprøven blev anvendt til at fastslå den samlede EU-produktion for UP, da der ikke forelå fyldestgørende offentlige oplysninger om produktionen. Da moduler, celler og wafere importeres til Unionen under toldpositioner, der omfatter andre varer, som ikke er genstand for denne undersøgelse, kunne Eurostat ikke anvendes til at fastslå importmængder og -værdier. Importmængderne og -værdierne blev fastslået på grundlag af data fra konsulenten. Hvor det var muligt, blev oplysningerne fra konsulenten krydstjekket med offentlige kilder og med de verificerede spørgeskemabesvarelser.
(100)
På dette grundlag blev den samlede EU-produktion anslået til ca. 4 GW for moduler, 2 GW for celler og 2 GW for wafere i UP.
(101)
Der blev, jf. betragtning 10, udtaget ti EU-producenter til en stikprøve, der tegner sig for 18-21 % af den samlede EU-produktion af moduler, 17-24 % af den samlede EU-produktion af celler og 28-35 % af den samlede EU-produktion af wafere.
2. Fastlæggelse af det relevante EU-marked
(102)
Dele af EU-erhvervsgrenen er vertikalt integrerede, og en væsentlig del af EU-erhvervsgrenens produktion er beregnet til bunden brug, særlig produktion af celler og wafere.
(103)
For at afgøre, om EU-erhvervsgrenen havde lidt væsentlig skade og fastlægge forbruget samt andre økonomiske indikatorer, blev det undersøgt, om og i hvilket omfang EU-erhvervsgrenens efterfølgende produktion af samme vare (»bunden anvendelse«) skulle tages i betragtning.
(104)
For at få et så fuldstændigt billede af EU-erhvervsgrenens situation som muligt blev der indhentet og analyseret oplysninger om alle aktiviteter i forbindelse med samme vare, og det blev fastslået, om produktionen var bestemt til bunden anvendelse eller det frie marked.
(105)
Det blev konkluderet, at de følgende økonomiske indikatorer for EU-erhvervsgrenen skulle undersøges i forhold til den samlede aktivitet (inkl. EU-erhvervsgrenens bundne anvendelse): forbrug, salgsmængde, produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, vækst, investeringer, lagerbeholdning, beskæftigelse, produktivitet, likviditet, investeringsafkast, evnen til at rejse kapital og dumpingmargenens størrelse. Disse medtages, idet undersøgelsen viste, at disse indikatorer med rimelighed kunne undersøges for hele aktiviteten, da produktionen til bunden anvendelse ligeledes blev påvirket af konkurrencer fra importen fra det pågældende land. Herefter benævnes det bundne og det frie marked tilsammen som »det samlede marked«.
(106)
Hvad angår rentabiliteten, fokuserede analysen på det frie marked, da priserne på det bundne marked ikke altid afspejlede markedspriserne og derfor havde en indvirkning på denne indikator.
3. EU-forbruget
(107)
EU-forbruget omfattede den samlede importmængde af den pågældende vare og den samlede salgsmængde af samme vare i Unionen, herunder salget til bunden anvendelse. Der forelå ikke fuldstændige data for EU-erhvervsgrenens samlede salg på EU-markedet. Desuden blev importen til Unionen registreret under toldpositioner, der omfatter andre varer, der ikke er genstand for denne undersøgelse. Eurostat kunne derfor ikke anvendes til at fastslå importmængderne og -værdierne. EU-forbruget blev derfor baseret på data fra konsulenten i betragtning 99 og krydstjekket med offentlige kilder såsom markedsundersøgelser og offentligt tilgængelige undersøgelser og med de verificerede spørgeskemabesvarelser.
(108)
EU-forbruget udviklede sig som følger:
Tabel 1-a
EU-forbruget af moduler (i MW)
2009
2010
2011
UP
Det samlede marked
5 465
12 198
19 878
17 538
Indeks (2009 = 100)
100
223
364
321
Kilde:
Europressedienst
Tabel 1-b
EU-forbruget af celler (i MW)
2009
2010
2011
UP
Det samlede marked
2 155
3 327
4 315
4 021
Indeks (2009 = 100)
100
154
200
187
Kilde:
Europressedienst
Tabel 1-c
EU-forbruget af wafere (i MW)
2009
2010
2011
UP
Det samlede marked
1 683
2 376
2 723
2 163
Indeks (2009 = 100)
100
141
162
129
Kilde:
Europressedienst
(109)
I den betragtede periode steg det samlede EU-forbrug med 221 % for moduler, 87 % for solceller og 29 % for wafere mellem 2009 og UP, men faldt i UP sammenlignet med 2011. Generelt set steg EU-forbruget af den undersøgte vare betydeligt i forhold til niveauet i 2009.
4. Import fra det pågældende land
4.1. Mængde og markedsandel for importen fra det pågældende land
(110)
Importen til Unionen fra det pågældende land udviklede sig således:
Tabel 2-a
Importen af moduler fra Kina (i MW)
2009
2010
2011
UP
Importmængde fra Kina
3 425
8 606
15 810
13 986
Indeks (2009 = 100)
100
251
462
408
Markedsandel på det samlede marked
63 %
71 %
80 %
80 %
Kilde:
Europressedienst
Tabel 2-b
Importen af celler fra Kina (i MW)
2009
2010
2011
UP
Importmængde fra Kina
175
530
970
1 019
Indeks (2009 = 100)
100
303
554
582
Markedsandel på det samlede marked
8 %
16 %
22 %
25 %
Kilde:
Europressedienst
Tabel 2-c
Importen af wafere fra Kina (i MW)
2009
2010
2011
UP
Importmængde fra Kina
95
523
880
711
Indeks (2009 = 100)
100
551
926
748
Markedsandel på det samlede marked
6 %
22 %
32 %
33 %
Kilde:
Europressedienst
(111)
I den betragtede periode steg importmængden til Unionen fra det pågældende land betydeligt, nemlig med 308 % for moduler, 482 % for celler og 648 % for wafere. Dette førte til en væsentlig stigning i markedsandele for importen fra det pågældende land til Unionen. Mere præcist steg markedsandele for importen fra det pågældende land fra 63 % til 80 % for moduler, fra 8 % til 25 % for celler og fra 6 % til 33 % for wafere. Overordnet set steg importen af den pågældende vare fra Kina væsentligt i form af mængder og markedsandel mellem 2009 og UP.
(112)
Det skal bemærkes, at stigningen i importen fra det pågældende land var meget større end stigningen i EU-forbruget af den pågældende vare. De eksporterende producenter var således i stand til at udnytte det stigende forbrug i Unionen, og deres stilling på markedet blev stærkere som følge af store markedsandele.
4.2. Importpriser og prisunderbud
(113)
De gennemsnitlige importpriser til Unionen fra det pågældende land udviklede sig således:
Tabel 3-a
Importpris for moduler fra Kina (i EUR/kW)
2009
2010
2011
UP
Importpriser
2 100
1 660
1 350
764
Indeks (2009 = 100)
100
79
64
36
Kilde:
Europressedienst og verificerede besvarelser af stikprøvespørgeskemaet
Tabel 3-b
Importpris for celler fra Kina (i EUR/kW)
2009
2010
2011
UP
Importpriser
890
650
620
516
Indeks (2009 = 100)
100
73
70
58
Kilde:
Europressedienst og verificerede spørgeskemabesvarelser
Tabel 3-c
Importpris for wafere fra Kina (i EUR/kW)
2009
2010
2011
UP
Importpriser
550
400
400
333
Indeks (2009 = 100)
100
73
73
60
Kilde:
Europressedienst og verificerede spørgeskemabesvarelser
(114)
Den gennemsnitlige importpris fra Kina faldt betydeligt i den betragtede periode for moduler, celler og wafere. For moduler faldt den gennemsnitlige importpris med 64 % fra 2 100 EUR/kW i 2009 til 764 EUR/kW i UP. Ligeledes faldt den gennemsnitlige importpris på celler fra Kina med 42 % fra 890 EUR/kW til 516 EUR/kW. I den betragtede periode faldt importprisen på wafere med 40 % fra 550 EUR/kW til 333 EUR/kW.
(115)
Generelt set faldt prisen på den pågældende vare betydeligt mellem 2009 og UP.
(116)
For at fastslå prisunderbuddet i UP blev de vægtede gennemsnitlige priser for hver varetype, som EU-producenterne i stikprøven solgte til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik, sammenlignet med de tilsvarende vægtede gennemsnitlige priser pr. varetype for import fra de samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet som fastsat på cif-basis med passende justeringer for omkostninger efter importen, nemlig omkostninger for toldklarering, håndtering og lastning. De gennemsnitlige omkostninger efter importen fra to importører af moduler, der indgik i stikprøven, blev anvendt. Deres kerneaktivitet var ikke import, men installation af moduler, hvilket dog ikke betød, at deres data ikke var repræsentative.
(117)
Prissammenligningen blev foretaget for den enkelte transaktion i samme handelsled, efter passende justering og med fradrag af eventuelle nedslag og rabatter. Resultatet af sammenligningen udtrykt i procent af omsætningen i UP hos EU-producenterne i stikprøven viste vejede gennemsnitlige underbudsmargener på 17,5-30,7 % for moduler, 4 %-24,2 % for solceller, 16,6 %-21,6 % for wafere og 11,2 %-27,5 % for den pågældende vare overordnet set.
5. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
5.1. Generelt
(118)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
(119)
Der blev, jf. betragtning 7 og 10, anvendt stikprøveudtagning i undersøgelsen af den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen.
(120)
Med henblik på skadesanalysen skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. Kommissionen analyserede de makroøkonomiske indikatorer for den betragtede periode ud fra de data, der blev modtaget fra den uafhængige konsulent i betragtning 99, vedrørende samtlige EU-producenter. Kommissionen analyserede de mikroøkonomiske indikatorer på grundlag af de verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne i stikprøven.
(121)
Med henblik på denne undersøgelse blev følgende makroøkonomiske indikatorer analyseret på grundlag af oplysninger vedrørende samtlige producenter af samme vare i Unionen: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping.
(122)
Følgende mikroøkonomiske indikatorer blev analyseret på grundlag af oplysninger om de EU-producenter af samme vare i Unionen, som indgik i stikprøven. gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, arbejdskraftomkostninger, lageropgørelser, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evnen til at rejse kapital.
(123)
En interesseret part påstod, at markedsvilkårene for den pågældende vare er forskellige i de enkelte medlemsstater, og at skadesanalysen derfor burde foretages for hver enkelt medlemsstat separat. Denne påstand blev ikke begrundet. Desuden viste undersøgelsen ingen særlige omstændigheder, der kunne berettige en skadesanalyse pr. medlemsstat. Påstanden blev derfor afvist.
5.2. Makroøkonomiske indikatorer
5.2.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(124)
Den samlede EU-produktion, produktionskapaciteten og kapacitetsudnyttelsen udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 4-a
Moduler - produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse (MW)
2009
2010
2011
UP
Produktionsmængde
2 155
3 327
4 315
4 021
Indeks (2009 = 100)
100
154
200
187
Produktionskapacitet
4 739
6 983
9 500
9 740
Indeks (2009 = 100)
100
147
200
206
Kapacitetsudnyttelse
45 %
48 %
45 %
41 %
Kilde:
Europressedienst
Tabel 4-b
Celler - produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse (MW)
2009
2010
2011
UP
Produktionsmængde
1 683
2 376
2 723
2 024
Indeks (2009 = 100)
100
141
162
120
Produktionskapacitet
2 324
3 264
3 498
3 231
Indeks (2009 = 100)
100
140
151
139
Kapacitetsudnyttelse
72 %
73 %
78 %
63 %
Kilde:
Europressedienst
Tabel 4-c
Wafere - produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse (MW)
2009
2010
2011
UP
Produktionsmængde
1 600
2 677
2 553
2 017
Indeks (2009 = 100)
100
167
160
126
Produktionskapacitet
2 600
3 410
3 945
3 636
Indeks (2009 = 100)
100
131
152
140
Kapacitetsudnyttelse
62 %
79 %
65 %
55 %
Kilde:
Europressedienst
(125)
Den samlede EU-produktion af moduler steg med 87 % i den betragtede periode. Produktionen var på sit højeste i 2011 og faldt derefter i UP. EU-produktionen af moduler steg i en meget langsommere takt end væksten i forbruget, som mere end tredobledes i samme periode. På baggrund af den markante stigning i forbruget fordoblede EU-producenterne deres produktionskapacitet for moduler i den betragtede periode. Til trods for højere produktionsniveauer faldt EU-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse med 4 procentpoint og var kun på 41 % i UP.
(126)
Den samlede EU-produktion af celler steg med 20 % i alt i den betragtede periode. Den var på sit højeste i 2011 og faldt derefter i UP. EU-produktionen af celler fulgte samme tendens som EU-forbruget med en langsommere stigning indtil 2011 og derefter et mere udtalt fald i UP. I tråd med udviklingen i EU-forbruget øgede EU-erhvervsgrenen indledningsvist sin kapacitet med 51 % indtil 2011, hvorefter den faldt i UP. Samlet set øgedes kapaciteten med 39 % i den betragtede periode. Kapacitetsudnyttelsen steg indtil 2011 og var som det højeste på 78 %, hvorefter den faldt med 15 procentpoint i UP. Overordnet set faldt EU-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse for celler i den betragtede periode og udgjorde 63 % i UP.
(127)
Den samlede EU-produktion af wafere steg med 26 % i alt i den betragtede periode. EU-produktionen var på sit højeste i 2010 og faldt derefter konstant i 2011 til et endnu lavere niveau i UP. Som reaktion på et øget EU-forbrug udvidede EU-producenterne af wafere deres produktionskapacitet med 52 % indtil 2011, hvorefter deres kapacitet faldt i UP. Ikke desto mindre steg EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet for wafere med 40 % i alt i den betragtede periode. Til trods for stigningen i produktionen steg EU-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse for wafere indtil 2010, hvorefter den faldt konstant, hvilket førte til et samlet fald på 7 procentpoint i den betragtede periode, og var på 55 % i UP.
(128)
EU-erhvervsgrenen udvidede derfor sin kapacitet for at imødekomme det stigende forbrug. EU-erhvervsgrenens produktionsniveau steg dog meget langsommere end forbruget, hvilket førte til et fald i kapacitetsudnyttelsen for den pågældende vare i den betragtede periode.
5.2.2. Salgsmængder og markedsandel
(129)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 5-a
Moduler - salgsmængde og markedsandel (i MW)
2009
2010
2011
UP
Salgsmængde på EU-markedet
1 037
1 890
2 683
2 357
Indeks (2009 = 100)
100
182
259
227
Markedsandel
19 %
15 %
13 %
13 %
Kilde:
Europressedienst
Tabel 5-b
Celler - salgsmængde og markedsandel (i MW)
2009
2010
2011
UP
Salgsmængde på det samlede marked
1 470
1 913
2 245
1 545
Indeks (2009 = 100)
100
130
153
105
Markedsandel
68 %
57 %
52 %
38 %
Kilde:
Europressedienst
Tabel 5-c
Wafere - salgsmængde og markedsandel (i MW)
2009
2010
2011
UP
Salgsmængde på det samlede marked
1 363
1 520
1 608
1 269
Indeks (2009 = 100)
100
112
118
93
Markedsandel
81 %
64 %
59 %
59 %
Kilde:
Europressedienst
(130)
Salgsmængden af moduler steg i den betragtede periode med 127 %. I en situation med en stigning i forbruget på 221 % gav dette sig imidlertid udslag i et fald i EU-erhvervsgrenens markedsandel fra 19 % i 2009 til 13 % i UP. Hvad angår celler, steg EU-erhvervsgrenens salg kun marginalt med 5 %, mens forbruget steg med 87 %, hvilket resulterede i et fald i markedsandelen fra 68 % i 2009 til 38 % i UP. Hvad angår wafere, faldt den samlede salgsmængde med 7 % i forhold til det stigende forbrug, hvilket gav sig udslag i et fald i markedsandelen for wafere fra 81 % i 2009 til 59 % i UP.
(131)
I en situation med stigende forbrug steg EU-erhvervsgrenens salg af moduler og celler meget mindre end importen fra det pågældende land, mens salget af wafere faldt. EU-erhvervsgrenen var således ikke i stand til at drage fordel af det stigende forbrug. Markedsandelene for alle tre segmenter faldt således i den betragtede periode.
5.2.3. Beskæftigelse og produktivitet
(132)
Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 6-a
Moduler - beskæftigelse og produktivitet
2009
2010
2011
UP
Antal ansatte
11 779
15 792
17 505
16 419
(Indeks 2009 = 100)
100
134
149
139
Produktivitet (kW/ansat)
183
211
247
245
(Indeks 2009 = 100)
100
115
135
134
Kilde:
Europressedienst
Tabel 6-b
Celler - beskæftigelse og produktivitet
2009
2010
2011
UP
Antal ansatte
5 281
5 937
5 641
4 782
(Indeks 2009 = 100)
100
112
107
91
Produktivitet (kW/ansat)
319
400
483
423
(Indeks 2009 = 100)
100
126
151
133
Kilde:
Europressedienst
Tabel 6-c
Wafere - beskæftigelse og produktivitet
2009
2010
2011
UP
Antal ansatte
1 944
3 853
4 291
3 920
(Indeks 2009 = 100)
100
198
221
202
Produktivitet (kW/ansat)
823
695
595
515
(Indeks 2009 = 100)
100
84
72
63
Kilde:
Europressedienst
(133)
Beskæftigelsen steg mellem 2009 og UP for moduler og wafere med hhv. 39 % og 102 %, mens den faldt med 9 % for celler. Det skal dog bemærkes, at beskæftigelsen steg indtil 2011, hvorefter den faldt i UP for moduler og wafere. For celler steg beskæftigelsen indtil 2010, hvorefter den faldt i 2011 og UP. Den samlede produktivitet viste positive tendenser for moduler og celler, idet den steg med hh. 34 % og 33 %. Dette skyldes delvist EU-erhvervsgrenens indsats for at modvirke presset fra dumpingimporten fra Kina. Den samlede produktivitet for wafere faldt dog med 37 % i den betragtede periode.
(134)
I lighed med faldet i EU-produktionen af moduler og wafere mellem 2011 og UP faldt også beskæftigelsen for moduler og wafere i samme periode. For celler steg beskæftigelsen indtil 2010, hvorefter den faldt i 2011 og i UP, mens EU-produktionen af celler steg støt indtil 2011, hvorefter den begyndte at falde.
5.2.3.1. Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping
(135)
Dumpingmargenerne ligger alle væsentligt over bagatelgrænsen. Virkningen af de faktiske dumpingmargeners størrelse for EU-erhvervsgrenen kan i betragtning af mængde og priser for importen fra det pågældende land betragtes som væsentlig.
(136)
Da dette er den første antidumpingundersøgelse vedrørende den pågældende vare, er genrejsning efter tidligere dumping ikke relevant.
5.3. Mikroøkonomiske indikatorer
5.3.1. Priser og faktorer, som påvirker priserne
(137)
De gennemsnitlige salgspriser hos EU-producenterne i stikprøven ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 7-a
Moduler - gennemsnitlige salgspriser i Unionen
2009
2010
2011
UP
Gennemsnitlig salgspris i Unionen på det frie marked (EUR/kW)
2 198,75
1 777,15
1 359,35
1 030,83
(Indeks 2009 = 100)
100
81
62
47
Produktionsomkostninger (EUR/kW)
2 155,02
1 599,44
1 400,13
1 123,60
(Indeks 2009 = 100)
100
74
65
52
Kilde:
Verificerede spørgeskemabesvarelser
Tabel 7-b
Celler - gennemsnitlige salgspriser i Unionen
2009
2010
2011
UP
Gennemsnitlig salgspris i Unionen på det frie marked (EUR/kW)
1 525,09
1 160,99
777,62
474,91
(Indeks 2009 = 100)
100
76
51
31
Produktionsomkostninger (EUR/kW)
1 647,10
1 021,67
1 057,56
745,61
(Indeks 2009 = 100)
100
62
64
45
Kilde:
Verificerede spørgeskemabesvarelser
Tabel 7-c
Wafere - gennemsnitlige salgspriser i Unionen
2009
2010
2011
UP
Gennemsnitlig salgspris i Unionen på det frie marked (EUR/kW)
709
564
515
426
(Indeks 2009 = 100)
100
80
73
60
Produktionsomkostninger (EUR/kW)
631
496
520
648
(Indeks 2009 = 100)
100
78
82
103
Kilde:
Verificerede spørgeskemabesvarelser
(138)
Salgspriserne faldt markant med 53 % for moduler, 69 % for celler og 40 % for wafere i den betragtede periode. Salgspriserne faldt konstant i hele den betragtede periode, men prisfaldet var især udtalt i UP, hvor priserne var under det bæredygtige niveau. I den betragtede periode faldt produktionsomkostningerne med 48 % for moduler og med 55 % for celler. For wafere faldt produktionsomkostningerne i 2010 i forhold til 2009, men steg i 2011, selv om de stadig lå under niveauet for 2009. I UP steg omkostningerne yderligere og nåede lidt højere niveauer end i 2009, hvilket hovedsagelig kan forklares med et produktionsstop i UP. EU-erhvervsgrenen var heller ikke i stand til at drage fordel af de vedvarende bestræbelser på at øge omkostningseffektiviteten eller udnytte virkningen af faldet i omkostningerne på den vigtigste råvare, polysilicium. Dette skyldes især det stigende prispres fra dumpingimporten, som havde en negativ virkning på EU-erhvervsgrenens salgspriser, der faldt endnu mere end effektivitetsgevinsten. Dette kan ses af den negative tendens i EU-erhvervsgrenens rentabilitet, jf. betragtning 144. Alt i alt var der et væsentligt fald i de gennemsnitlige salgspriser og produktionsomkostningerne for den samme vare (undtagen for wafere) med en ødelæggende virkning på EU-erhvervsgrenens rentabilitet.
5.3.2. Arbejdskraftomkostninger
(139)
De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 8-a
Moduler - gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat
2009
2010
2011
UP
Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)
38 194
40 793
41 781
42 977
(Indeks 2009 = 100)
100
107
110
113
Kilde:
Verificerede spørgeskemabesvarelser
Tabel 8-b
Celler - gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat
2009
2010
2011
UP
Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)
49 677
49 357
49 140
49 350
(Indeks 2009 = 100)
100
99
99
99
Kilde:
Verificerede spørgeskemabesvarelser
Tabel 8-c
Wafere - gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat
2009
2010
2011
UP
Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)
39 409
40 933
39 323
46 060
(Indeks 2009 = 100)
100
104
100
117
Kilde:
Verificerede spørgeskemabesvarelser
(140)
Mellem 2009 og UP steg de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat for moduler konstant med 13 %. Hvad angår celler, var de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger stabile i den betragtede periode og faldt en anelse med 1 % mellem 2009 og 2010, men var derefter stabile indtil UP. Hvad angår wafere, varierede de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat; de steg mellem 2009 og 2010, faldt i 2011, men steg i den betragtede periode generelt med 17 %. Den samlede stigning i arbejdskraftomkostningerne kan delvis forklares med den samtidige stigning i produktiviteten (moduler), udviklingen i inflationen og de sociale omkostninger for visse EU-producenter (wafere), som hang sammen med indskrænkninger i erhvervsgrenen mellem 2011 og UP.
5.3.3. Lagerbeholdninger
(141)
Lagerbeholdningerne hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 9-a
Moduler - lagerbeholdninger
2009
2010
2011
UP
Slutlagre (i kW)
28 612
40 479
74 502
65 415
(Indeks 2009 = 100)
100
141
260
229
Kilde:
Verificerede spørgeskemabesvarelser
Tabel 9-b
Celler - lagerbeholdninger
2009
2010
2011
UP
Slutlagre (i kW)
16 995
23 829
76 889
68 236
(Indeks 2009 = 100)
100
140
452
402
Kilde:
Verificerede spørgeskemabesvarelser
Tabel 9-c
Wafere - lagerbeholdninger
2009
2010
2011
UP
Slutlagre (i kW)
34 891
5 601
36 697
59 340
(Indeks 2009 = 100)
100
16
105
170
Kilde:
Verificerede spørgeskemabesvarelser
(142)
Lagerbeholdningerne steg markant med 129 % for moduler, 302 % for celler og 70 % for wafere i den betragtede periode. Vedrørende moduler steg lagerbeholdningerne støt og nåede meget høje niveauer i 2011 (stigning på 160 %), hvorimod de faldt i UP, men dog stadig lå på meget høje niveauer i forhold til begyndelsen af den betragtede periode. Hvad angår celler, var udviklingen endnu mere udtalt med en stigning i lagerbeholdningerne mellem 2009 og 2011 på mere end 350 %. Lagerbeholdningerne faldt ligeledes i UP, men lå dog stadig på meget høje niveauer i forhold til begyndelsen af den betragtede periode. Mens EU-erhvervsgrenen reducerede sine lagerbeholdninger af wafere mellem 2009 og 2010 med mere end 80 %, idet den øgede sit salg, steg slutlagrene hurtigt og nåede niveauer, der lå over niveauet fra 2009 og steg med yderligere 65 procentpoint i UP.
(143)
Undersøgelsen viste, at EU-producenterne i den aktuelle vanskelige periode vil have tendens til at have begrænsede lagre af samme vare og basere deres produktion på ordrer. Stigningen i lagerbeholdningerne for samme vare i den betragtede periode er derfor en relevant faktor for at fastslå EU-erhvervsgrenens væsentlige skade.
5.3.4. Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast, evne til at rejse kapital
(144)
Rentabiliteten og likviditeten udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 10-a
Moduler - rentabilitet og likviditet
2009
2010
2011
UP
Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)
2 %
10 %
-3 %
-9 %
Likviditet
13 %
10 %
12 %
3 %
Kilde:
Verificerede spørgeskemabesvarelser
Tabel 10-b
Celler - rentabilitet og likviditet
2009
2010
2011
UP
Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)
-8 %
12 %
-36 %
-57 %
Likviditet
75 %
52 %
-0,3 %
-46 %
Kilde:
Verificerede spørgeskemabesvarelser
Tabel 10-c
Wafere - rentabilitet og likviditet
2009
2010
2011
UP
Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)
11 %
12 %
-1 %
-52 %
Likviditet
39 %
47 %
32 %
-19 %
Kilde:
Verificerede spørgeskemabesvarelser
(145)
Rentabiliteten hos EU-producenterne i stikprøven blev beregnet som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg.
(146)
Rentabiliteten faldt markant og blev til tab i den betragtede periode for samme vare. Rentabiliteten faldt med 11 procentpoint for moduler, 49 procentpoint for celler og 63 procentpoint for wafere.
(147)
Rentabiliteten for samme vare steg mellem 2009 og 2010, hvorefter den faldt markant i 2011, hvor EU-erhvervsgrenen havde tab, og faldt yderligere markant i UP. Tabet var særlig højt for celler og wafere.
(148)
Tendens for nettolikviditeten, som er de stikprøveudvalgte EU-producenters evne til at selvfinansiere deres aktiviteter, fulgte ligeledes en gradvis negativ tendens mellem 2009 og UP. Den faldt således med 10 procentpoint for moduler med en let stigning i 2011, det største fald i likviditeten fandt sted mellem 2011 og UP. Faldt i likviditeten for celler og wafere var mere udtalt end for moduler og nåede betydelige negative niveauer i UP. Likviditeten for samme vare faldt derfor i den betragtede periode.
(149)
Nedenstående tal viser udviklingen i de stikprøveudvalgte EU-producenters investeringer og investeringsafkast på det samlede marked i den betragtede periode:
Tabel 11-a
Moduler - investeringer og investeringsafkast
2009
2010
2011
UP
Investeringer (EUR)
12 081 999
50 105 017
64 643 322
32 730 559
(Indeks 2009 = 100)
100
415
535
271
Investeringsafkast
-15 %
19 %
-15 %
-17 %
Kilde:
Verificerede spørgeskemabesvarelser
Tabel 11-b
Celler - investeringer og investeringsafkast
2009
2010
2011
UP
Investeringer (EUR)
31 448 407
34 451 675
10 234 050
6 986 347
(Indeks 2009 = 100)
100
110
33
22
Investeringsafkast
-4 %
10 %
-20 %
-19 %
Kilde:
Verificerede spørgeskemabesvarelser
Tabel 11-c
Wafere - investeringer og investeringsafkast
2009
2010
2011
UP
Investeringer (EUR)
201 911 346
83 802 212
74 166 331
39 938 349
(Indeks 2009 = 100)
100
42
37
20
Investeringsafkast
10 %
8 %
0 %
-7 %
Kilde:
Verificerede spørgeskemabesvarelser
(150)
Ovenstående tabel viser, at EU-erhvervsgrenen øgede sine investeringer med 171 % for moduler mellem 2009 og UP. Dette hang hovedsagelig sammen med betydelig ekstrakapacitet. I den samme periode foretog EU-erhvervsgrenen dog en nedskæring på 78 % i sine investeringer for celler og 80 % for wafere; de foretagne investeringer hang navnlig sammen med FoU og havde til formål at forbedre og vedligeholde produktionsteknologien og -processen for at øge effektiviteten. Da EU-erhvervsgrenen ikke kunne foretage supplerende investeringer for celler og wafere i den betragtede periode, var investeringsniveauet i UP forholdsvis lavt. Da investeringerne grundlæggende finansieredes af likviditet og lån mellem virksomheder, havde faldet i likviditeten en umiddelbar virkning på investeringsniveauet.
(151)
Investeringsafkastet blev udtrykt som fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Investeringsafkastet fulgte samme negative tendens som de andre finansielle resultatindikatorer mellem 2009 og UP for alle tre varetyper. For celler og wafere faldt investeringsafkastet betydeligt i 2011 og nåede negative niveauer, selv om der var en stigning i 2009 og 2010. For moduler var investeringsafkastet negativt i hele den betragtede periode, dog med undtagelse af 2010, hvor det var på 19 %. Alt i alt faldt det i den betragtede periode til -17 % i UP for celler, dvs. et faldt på 1 %, men var dog stadig på et betydeligt negativt niveau, nemlig -19 %. Investeringsafkastet for wafere fulgte en konstant negativ tendens og var på -7 % i UP. Alt i alt udviste investeringsafkastet for samme vare en negativ tendens i den betragtede periode.
(152)
Evnen til at rejse kapital blev også analyseret for det samlede marked, og der konstateredes en konstant forringelse af EU-erhvervsgrenens evne til at skabe likviditet og dermed en svækkelse af EU-erhvervsgrenens finansielle situation.
5.3.5. Konklusion om skade
(153)
Analysen af EU-erhvervsgrenens situation viste en tydelig nedadgående tendens for alle de vigtigste skadesindikatorer. I en situation med generelt stigende forbrug steg den samlede produktion af moduler og celler i den betragtede periode. Selv om sagsmængderne steg, faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel i UP på grund af en højere stigning i forbruget i den betragtede periode. De gennemsnitlige salgspriser faldt markant i den betragtede periode og påvirkede de generelle økonomiske resultatindikatorer negativt, f.eks. rentabiliteten, likviditeten, investeringsafkastet og evnen til at rejse kapital.
(154)
I løbet af den betragtede periode steg EU-erhvervsgrenens samlede salgsmængde. Stigningen i EU-erhvervsgrenens salgsmængder var dog ledsaget af et enormt fald i de gennemsnitlige salgspriser.
(155)
I den betragtede periode steg importen fra de interesserede parter i Kina både i mængder og markedsandele. Samtidig faldt importpriserne konstant og underbød markant EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige priser på EU-markedet.
(156)
En række interesserede parter påstod, at EU-erhvervsgrenen og især EU-producenterne i stikprøven havde gode resultater. Det blev påstået, at udviklingen i visse skadesindikatorer, nemlig produktionsmængde, produktionskapacitet, salg og beskæftigelse og endda rentabiliteten hos visse producenter i stikprøven, var opadgående og ikke udviste væsentlig skade. Disse påstande blev ikke bekræftet af undersøgelsesresultaterne, som viste en klar nedadgående tendens for mange skadesindikatorer, som er relevante for konklusionen om, at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade.
(157)
Ud fra ovenstående bekræftede undersøgelsen navnlig, at salgspriserne ligger under produktionsomkostningerne og dermed har en negativ virkning på EU-erhvervsgrenens rentabilitet og nåede negative niveauer i UP. Det konkluderes, at EU-erhvervsgrenens tab sandsynligvis ville føre til permanent indstilling af enhver EU-produktion af en vis størrelse af samme vare, hvis dumpingimporten fortsat kommer ind på EU-markedet. Dette bekræftes af udviklingen i og efter UP, dvs., at visse virksomheder har erklæret sig konkurs og/eller har indstillet produktionen midlertidigt eller permanent.
(158)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(159)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det undersøgt, om den betydelige skade, som EU-erhvervsgrenen havde lidt, skyldtes dumpingimporten fra det pågældende land. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, som kan have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at den skade, der kan tilskrives disse faktorer, ikke blev tillagt dumpingimporten.
(160)
En interesseret part påstod, at markedsvilkårene for den pågældende vare er forskellige i de enkelte medlemsstater, og at analysen af årsagssammenhæng derfor burde foretages for hver enkelt medlemsstat separat. Nationale støtteordninger afgør i et vist omfang størrelsen af medlemsstaternes markeder. Undersøgelsen har dog også vist, at efterspørgslen ikke udelukkende afhænger af støtteordninger. Afhængigt af den geografiske placering (solindstråling) og elektricitetsprisen på et bestemt sted har solpaneler tilsyneladende nået eller været tæt på netparitet, hvilket betyder, at visse investeringer kan foretages uafhængigt af støtteordningerne. Det kunne derfor ikke fastslås, at markedsvilkårene udelukkende afhænger af støtteordninger, og denne påstand blev derfor afvist.
2. Dumpingimportens følgevirkninger
(161)
Undersøgelsen viste, at dumpingimporten fra Kina steg drastisk i den betragtede periode og øgede mængden væsentligt med mere end 300 % for moduler, 482 % for celler og 648 % for wafere og markedsandelen med 17 procentpoint for moduler, 17 procentpoint for celler og 27 procentpoint for wafere. Det bekræftes derfor, at importmængden og markedsandelen for den pågældende vare steg drastisk i den betragtede periode. Der er et tydeligt tidsmæssigt sammenfald mellem stigningen i dumpingimporten og EU-erhvervsgrenens tab af markedsandele. Undersøgelsen fastslog endvidere, jf. betragtning 117, at dumpingimporten underbød EU-erhvervsgrenens priser i UP.
(162)
Undersøgelsen viste, at prisen for dumpingimporten faldt med 64 % for moduler, 42 % for celler og 40 % for wafere i den betragtede periode og førte til en stigning i underbuddet. Over for dette prispres undergik EU-erhvervsgrenen en række omfattende bestræbelser for at nedbringe produktionsomkostningerne. Til trods for disse bestræbelser tvang de usædvanligt lave priser på den kinesiske import EU-erhvervsgrenen til at sænke sine salgspriser yderligere til urentable niveauer. EU-erhvervsgrenens rentabilitet faldt således drastisk i den betragtede periode, og EU-erhvervsgrenen led tab i UP.
(163)
På baggrund af ovenstående konkluderes det, at tilstedeværelsen af import fra Kina og stigningen i markedsandelen for dumpingimport fra Kina til priser, som konstant lå under EU-erhvervsgrenens priser, har spillet en afgørende rolle for den væsentlige skade, EU-erhvervsgrenen har lidt, hvilket navnlig afspejles i dens dårlige finansielle situation og forværringen af de fleste skadesindikatorer.
3. Andre faktorers indvirkning
3.1. Import fra andre tredjelande
(164)
Importmængden fra andre tredjelande i den betragtede periode steg for moduler med 19 %, mens markedsandelen faldt i den betragtede periode fra 18,4 % til 6,8 %. Taiwan er den næststørste eksportør efter Kina.
(165)
Importmængden fra andre tredjelande steg for celler med 186 % i den betragtede periode, hvilket gav sig udslag i en stigning i markedsandele fra ca. 24 % i 2009 til ca. 36 % i UP. Hvad angår celler, er Taiwan den næststørste eksportør efter Kina, og overgår betydeligt importmængder og markedsandele fra andre tredjelande, men ligger stadig under Kinas.
(166)
Importmængden fra andre tredjelande for wafere faldt med 19 % i den betragtede periode, og markedsandelen faldt fra 13,4 % i 2009 til 8,5 % i UP. Som nævnt ovenfor er Taiwan den næststørste eksportør af wafere efter Kina. Importniveauet og markedsandelen for Taiwan steg dog ikke væsentligt og lå i hele den betragtede periode på lave niveauer.
(167)
Importprisen fra tredjelande for moduler, celler og wafere var i gennemsnit højere end den gennemsnitlige enhedspris for den kinesiske import. De foreliggende oplysninger om importen fra Taiwan viser, at den gennemsnitlige importpris for moduler og wafere var højere end den gennemsnitlige kinesiske importpris for moduler og wafere, hvorimod den gennemsnitlige importpris for celler lå på samme niveau som den gennemsnitlige kinesiske importpris for celler. Da der ikke forelå detaljerede prisoplysninger pr. varetype, kan prissammenligningen på grundlag af et gennemsnit dog kun anvendes som en indikation, men der kan ikke drages faste konklusioner på dette grundlag. I den betragtede periode steg importmængden af celler fra Taiwan konstant og resulterede i en stigning i markedsandelen på ca. 14 procentpoint. Til trods for stigningen i markedsandelen var mængderne for den undersøgte vare dog generelt lavere end for Kina, og priserne var generelt højere med undtagelse af celler i UP. På denne baggrund og især i lyset af importmængden og markedsandelen fra andre tredjelande og dennes prisniveau, som gennemsnitligt er identisk med eller højere end EU-erhvervsgrenens priser, kan det foreløbig konkluderes, at importen fra tredjelande ikke brød årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og EU-erhvervsgrenens skade.
Tabel 12
Import og markedsandel for andre tredjelande
Moduler
2009
2010
2011
UP
Importmængder fra alle andre tredjelande (MW)
1 003
1 702
1 385
1 195
(Indeks 2009 = 100)
100
169
138
119
Markedsandel for importerede varer fra alle andre tredjelande
18,4 %
14,0 %
7,0 %
6,8 %
Gennemsnitlig importpris (EUR/kW)
2 385,34
1 852,23
1 430,90
1 218,41
(Indeks 2009 = 100)
100
78
60
51
Importmængde fra Taiwan (MW)
49
144
140
135
(Indeks 2009 = 100)
100
294
286
276
Markedsandel for importen fra Taiwan
0,9 %
1,2 %
0,7 %
0,8 %
Gennemsnitlig importpris (EUR/kW)
2 102,04
1 659,72
1 350,00
1 125,93
(Indeks 2009 = 100)
100
79
64
54
Importmængden fra USA (MW)
140
180
51
60
(Indeks 2009 = 100)
100
129
36
43
Importen fra USA udtrykt i markedsandele
2,6 %
1,5 %
0,3 %
0,3 %
Gennemsnitlig importpris (EUR/kW)
2 400,00
1 872,22
1 431,37
1 233,33
(Indeks 2009 = 100)
100
78
60
51
Importmængde fra resten af Asien (MW)
720
1 140
1 029
879
(Indeks 2009 = 100)
100
158
143
122
Markedsandel for importen fra resten af Asien
13,2 %
9,3 %
5,2 %
5,0 %
Gennemsnitlig importpris (EUR/kW)
2 400,00
1 870,18
1 440,23
1 229,81
(Indeks 2009 = 100)
100
78
60
51
Importmængde fra resten af verden (MW)
94
238
165
121
(Indeks 2009 = 100)
100
253
176
129
Markedsandel for importen fra resten af verden
1,7 %
2,0 %
0,8 %
0,7 %
Gennemsnitlig importpris (EUR/kW)
2 404,26
1 869,75
1 442,42
1 231,40
(Indeks 2009 = 100)
100
78
60
51
Kilde:
Europressedienst
Celler
2009
2010
2011
UP
Importmængder fra alle andre tredjelande (MW)
510
884
1 100
1 457
(Indeks 2009 = 100)
100
173
216
286
Markedsandel for importerede varer fra alle andre tredjelande
23,7 %
26,6 %
25,5 %
36,2 %
Gennemsnitlig importpris (EUR/kW)
1 166,67
1 072,40
751,82
553,88
(Indeks 2009 = 100)
100
92
64
47
Importmængde fra Taiwan (MW)
235
400
540
997
(Indeks 2009 = 100)
100
170
230
424
Markedsandel for importen fra Taiwan
10,9 %
12,0 %
12,5 %
24,8 %
Gennemsnitlig importpris (EUR/kW)
948,94
1 100,00
670,37
514,54
(Indeks 2009 = 100)
100
116
71
54
Importmængden fra USA (MW)
40
40
40
33
(Indeks 2009 = 100)
100
100
100
83
Importen fra USA udtrykt i markedsandele
1,9 %
1,2 %
0,9 %
0,8 %
Gennemsnitlig importpris (EUR/kW)
1 350,00
1 050,00
825,00
636,36
(Indeks 2009 = 100)
100
78
61
47
Importmængden fra Japan (MW)
60
154
170
145
(Indeks 2009 = 100)
100
257
283
242
Markedsandel for importen fra Japan
2,8 %
4,6 %
3,9 %
3,6 %
Gennemsnitlig importpris (EUR/kW)
1 350,00
1 051,95
829,41
641,38
(Indeks 2009 = 100)
100
78
61
48
Importmængde fra resten af verden (MW)
175
290
350
282
(Indeks 2009 = 100)
100
166
200
161
Markedsandel for importen fra resten af verden
8,1 %
8,7 %
8,1 %
7,0 %
Gennemsnitlig importpris (EUR/kW)
1 348,57
1 051,72
831,43
638,30
(Indeks 2009 = 100)
100
78
62
47
Kilde:
Europressedienst
Wafere
2009
2010
2011
UP
Importmængder fra alle andre tredjelande (MW)
225
333
235
183
(Indeks 2009 = 100)
100
148
104
81
Markedsandel for importerede varer fra alle andre tredjelande
13,4 %
14,0 %
8,6 %
8,5 %
Gennemsnitlig importpris (EUR/kW)
800,00
588,59
43,30
420,77
(Indeks 2009 = 100)
100
74
55
52
Importmængde fra Taiwan (MW)
20
50
50
36
(Indeks 2009 = 100)
100
250
250
180
Markedsandel for importen fra Taiwan
1,2 %
2,1 %
1,8 %
1,7 %
Gennemsnitlig importpris (EUR/kW)
800,00
580,00
440,00
416,67
(Indeks 2009 = 100)
100
73
55
52
Importmængden fra USA (MW)
50
55
40
28
(Indeks 2009 = 100)
100
110
80
56
Importen fra USA udtrykt i markedsandele
3,0 %
2,3 %
1,5 %
1,3 %
Gennemsnitlig importpris (EUR/kW)
800,00
581,82
450,00
428,57
(Indeks 2009 = 100)
100
73
56
54
Importmængden fra Japan (MW)
55
50
30
26
(Indeks 2009 = 100)
100
91
55
47
Markedsandel for importen fra Japan
3,3 %
2,1 %
1,1 %
1,2 %
Gennemsnitlig importpris (EUR/kW)
800,00
580,00
433,33
423,08
(Indeks 2009 = 100)
100
73
54
53
Importmængde fra resten af verden (MW)
100
178
115
93
(Indeks 2009 = 100)
100
178
115
93
Markedsandel for importen fra resten af verden
5,9 %
7,5 %
4,2 %
4,3 %
Gennemsnitlig importpris (EUR/kW)
800,00
589,89
434,78
419,35
(Indeks 2009 = 100)
100
74
54
52
Kilde:
Europressedienst
(168)
EU-forbruget steg, jf. betragtning 108, med 221 % for moduler, 87 % for celler og 29 % for wafere i den betragtede periode. Forbruget var på sit højeste i 2011 og faldt i UP, mens det dog stadig lå langt over niveauet fra begyndelsen af den betragtede periode i 2009. EU-erhvervsgrenen kunne ikke udnytte denne stigning i forbruget, da dens markedsandel faldt fra 19 % til 13 % for moduler, fra 68 % til 38 % for celler og fra 81 % til 59 % for wafere i samme periode. Samtidig steg markedsandelen for Kina stærkt indtil 2011 og lå derefter stabilt på et betydeligt højt niveau i UP, hvor forbruget faldt. I lyset af, at dumpingimporten fra Kina, til trods for et fald i EU-forbruget i UP, enten opretholdt sin markedsandel (moduler) eller øgede den (celler og wafere) på EU-erhvervsgrenens bekostning i den betragtede periode, kan det ikke konkluderes, at faldet i forbruget kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen.
(169)
På grundlag af de foreliggende oplysninger er det vanskeligt af fastslå, i hvilket omfang efterspørgslen er styret af medlemsstaternes støtteordninger. Som det fremgår af betragtning 171 findes der en lang række forskellige støtteordninger, og samspillet mellem dem og efterspørgslen er yderst komplekst, og den nøjagtige indvirkning heraf er derfor vanskelig at afgøre. De foreliggende oplysninger antyder dog også, at selv uden støtteordninger vil efterspørgslen efter solenergi fortsat eksistere og endda stige med tiden, dog i et lavere tempo end i forbindelse med støtteordninger. I denne kontekst påstod en række parter, at man allerede havde opnået »netparitet« (dvs., når omkostningerne til produktion af solenergi udligner omkostningerne til produktion af konventionel energi) eller næsten i visse egne i Unionen. Disse påstande har hidtil ikke kunnet bekræftes af undersøgelsen og vil blive undersøgt yderligere.
3.2. Faste afregningspriser som det vigtigste eksempel på støtteordninger
(170)
Flere interesserede parter har påstået, at årsagen til EU-erhvervsgrenens skade var nedskæringerne i de faste afregningspriser i medlemsstaterne. Disse nedskæringer har angiveligt ført til en nedgang i antallet af solcelleanlæg og reduceret efterspørgslen efter den undersøgte vare på EU-markedet, hvilket har påført EU-erhvervsgrenen væsentlig skade.
(171)
Medlemsstaterne indførte faste afregningspriser, kvoteforpligtelser med omsættelige grønne certifikater, investeringstilskud og skatteincitamenter for at støtte anvendelsen af vedvarende energi. I visse medlemsstater ydes der også støtte fra EU's strukturfonde. Den hyppigst anvendte form for støtte til solenergi var de faste afregningspriser. På dette tidspunkt fokuserer Kommissionen sin analyse på denne type støtteordninger.
(172)
Faste afregningspriser er et finansielt instrument, som bidrager til at opnå obligatoriske nationale mål for anvendelsen af vedvarende energi, som foreskrevet i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF (7) om fremme af brug af energi fra vedvarende energikilder. Støtteniveauet og anvendelsen af faste afregningspriser varierer medlemsstaterne imellem. Med faste afregningspriser er netoperatørerne forpligtet til at købe solenergi til priser, der sikrer, at solenergiproducenter (sædvanligvis ejerne af solcelleanlæg) får dækket deres omkostninger og kan opnå et rimeligt afkast. Faste afregningspriser - og andre støtteordninger - er i de fleste tilfælde underlagt statsstøttekontrol i henhold til artikel 107 og 108 i TEUF, som sikrer, at elektricitetsproducenter ikke overkompenseres.
(173)
Til trods for nationale forskelle kan der observeres tre fænomener, hvad angår udviklingen i faste afregningspriser i Unionen: i) en reduktion i de faste afregningspriser, ii) ophævelse af ordningen med faste afregningspriser som helhed (Spanien) og iii) indførelse af kapacitetstærskler (»caps«) for installationer, der kan opnå støtte, og generelle tærskler for, hvor mange nye anlæg der kan modtage støtte i hver medlemsstat pr. år. Tærsklerne blev tilsyneladende navnlig indført i 2012 og har derfor sandsynligvis ingen virkning på forbruget i UP. Analysen fokuserede derfor på de nylige ophævelser af de faste afregningspriser i Spanien og nedskæringer af faste afregningspriser i mange medlemsstater. Det blev undersøgt, om de havde en indvirkning på efterspørgslen på EU-markedet, og om dette kunne have påført EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. Det blev i den forbindelse konkluderet, at virkningen af udviklingen i faste afregningspriser for så vidt angår efterspørgslen efter moduler også var repræsentativ for situationen vedrørende celler og wafere. Da celler og wafere er nødvendige elementer til at producerer moduler, og da de ikke anvendes i andre produktionsprocesser, vil et fald i efterspørgslen efter moduler automatisk afføde et fald i efterspørgslen efter celler og wafere.
(174)
Undersøgelsen bekræftede sammenhængen mellem udviklingen i faste afregningspriser og forbruget, og det konkluderedes, at faldet i forbruget mellem 2011 og UP ikke brød årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den væsentlige skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen, jf. betragtning 163. Undersøgelsen viste nemlig, at de eksporterende producenter var i stand til at opretholde deres høje markedsandele for moduler (80 %) og endda øge deres markedsandele lidt for celler (fra 22 % i 2011 til 25 % i UP) og wafere (fra 32 % i 2011 til 33 % i UP), alt imens EU-erhvervsgrenens situation forværredes. Det skal desuden bemærkes, at EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige pris for moduler faldt med 53 % i den betragtede periode, hvilket især skyldes den væsentlige stigning i dumpingimporten og det heraf følgende voldsomme prispres på EU-markedet. EU-erhvervsgrenens tab af rentabilitet kan derfor ikke hovedsagelig tilskrives nedskæringerne i de faste afregningspriser.
(175)
Det erkendes således, at de faste afregningspriser skabte en efterspørgsel efter solenergi, og at den nylige ophævelse (i f.eks. Spanien) og nedskæringer i andre medlemsstater reducerede forbruget af den undersøgte vare i UP, hvilket således sandsynligvis kan have bidraget til den væsentlige skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen. Faldet i forbruget i UP var dog ikke af et sådant omfang, at det kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen blev påført.
(176)
En række parter påstod, at nedskæringerne i de faste afregningspriser betød, at investeringsmulighederne i solenergi ikke længere var attraktive for investorer, og reducerede dermed efterspørgslen efter den pågældende vare i Unionen.
(177)
Undersøgelsen bekræftede, at der er en sammenhæng mellem de faste afregningspriser og investeringsniveauet i solenergi, men viste dog også, at investeringerne i solenergi er mindre afhængige i regioner med høj solindstråling, hvor produktionen af solenergi er mere effektiv, og i regioner med høje elektricitetspriser. Undersøgelsen viste nemlig, at der stadig foretages investeringer (f.eks. i Spanien) til trods for ophævelsen af støtteordningen med faste afregningspriser. Undersøgelsen viste desuden, at investeringsmulighederne i solenergi stadig er attraktive selv med lave afregningspriser.
(178)
Ud fra ovenstående kunne det ikke klart konkluderes, at nedskæringerne i de faste afregningspriser betød, at investeringer i solenergi blev mindre attraktive for investorer og dermed bidrog til den væsentlige skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen.
(179)
En interesseret part påstod, at faldet i de faste afregningspriser tvang EU-producenterne til at reducere deres priser for at fastholde investorernes interesse i fotovoltaisk energi og fastholde udviklingen i efterspørgslen og væksten.
(180)
Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen blev tvunget til at reducere sine priser navnlig som følge af presset fra dumpingimporten og ikke nedskæringerne i de faste afregningspriser. Dette ses ved, at det største fald i EU-erhvervsgrenens priser indtraf i 2010 og 2011, før de væsentligste nedskæringer i de faste afregningspriser fandt sted. Stigningen i dumpingimporten fra Kina underbød EU-erhvervsgrenens priser markant og tvang erhvervsgrenen til at reducere sine priser til konstant lavere niveauer.
(181)
Påstanden blev derfor afvist.
(182)
Kort sagt har de faste afregningspriser været en afgørende faktor for udviklingen i det fotovoltaiske marked i Unionen, og udviklingen i forbruget af den undersøgte vare blev påvirket af de faste afregningspriser. Undersøgelsen viste dog, at forbruget ikke faldt voldsomt til trods for de omfattende nedskæringer i de faste afregningspriser. Det konkluderes derfor foreløbigt, at udviklingen i de faste afregningspriser ikke var af et sådant omfang, at den kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen blev påført.
3.3. Anden finansiel støtte til EU-erhvervsgrenen
(183)
Visse interesserede parter påstod, at den væsentlige skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen, skyldtes en reduktion i den finansielle støtte, der blev ydet til EU-erhvervsgrenen. Til at underbygge denne påstand blev der fremlagt oplysninger baseret på støtte, som blev ydet til en af EU-producenterne inden den betragtede periode (mellem 2003 og 2006).
(184)
De fremlagte beviser viste ingen sammenhæng mellem den væsentlige skade, som påførtes EU-erhvervsgrenen, og den støtte, en EU-producent angiveligt skulle have modtaget i perioden inden en betragtede periode. Da denne information vedrører tiden før den betragtede periode, synes den at være irrelevant. Der kunne således ikke etableres en sammenhæng mellem enhver påstået støtte til EU-erhvervsgrenen og den påførte væsentlige skade. Påstanden blev derfor afvist.
3.4. Overkapacitet
(185)
Det blev påstået, at den væsentlige skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen, skyldtes en overkapacitet på EU-markedet og det globale marked generelt. Det blev endvidere påstået, at overkapaciteten på det globale marked førte til en konsolidering af EU-erhvervsgrenens, som pt. finder sted, og at en eventuel skade skyldtes, at der fandtes for mange produktionsanlæg. Desuden påstod en række interesserede parter, at den væsentlige skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen, skyldtes selvforskyldt overekspansion af EU-erhvervsgrenens kapacitet. Til gengæld påstod visse interesserede parter, at den skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen, skyldtes, at erhvervsgrenen ikke foretog de nødvendige investeringer for at tilføje ekstrakapacitet.
(186)
EU-erhvervsgrenen øgede ganske rigtigt sin produktionskapacitet, men den samlede produktionsmængde dækkede dog ikke det stigende forbrug på EU-markedet i den betragtede periode. Stigningen i EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet var derfor rimelig og fulgte markedsudviklingen, nemlig det stigende forbrug. Det kan derfor ikke betragtes som en årsag til skaden.
(187)
Argumentet om, at EU-erhvervsgrenen ikke investerede i kapacitetsudvidelser blev ligeledes heller ikke bekræftet af undersøgelsen. I hele den betragtede periode øgede EU-erhvervsgrenen derimod gradvis kapaciteten og havde overskydende kapacitet i hele den betragtede periode, hvilket beviser, at den var i stand til at forsyne supplerende efterspørgsel. Derfor måtte denne påstand afvises.
(188)
Visse interesserede parter påstod, at alle erhvervsdrivende på markedet, herunder leverandører og brugere, befandt sig i en vanskelig situation, som skyldtes overkapaciteten på det globale marked og den deraf følgende ændring af markedet. Det blev i den forbindelse påstået, at den undersøgte vare er blevet en råvare, hvor individuelle producenter ikke længere kan fastsætte priser, men hvor priserne derimod er underlagt udbud og efterspørgsel på verdensplan. Det blev påstået, at denne situation og ikke dumpingimporten har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade.
(189)
Undersøgelsen bekræftede, at der findes overkapacitet på det globale marked, navnlig i Kina. Hvad angår den markedsændring, der angiveligt skulle gøre den undersøgte vare til en råvare, ville dette ikke begrunde en urimelig prisadfærd og urimelig handelspraksis. Det skal i den forbindelse bemærkes, at EU-erhvervsgrenen i mere end 20 år har produceret og solgt den undersøgte vare, hvorimod den kinesiske erhvervsgren for den pågældende vare kun for nylig blev udviklet (i midten af sidste årti) og især var tiltrukket af de faste afregningspriser og andre politiske incitamenter i Unionen og den deraf følgende stigning i efterspørgslen.
(190)
Påstandene blev derfor afvist.
3.5. Råvareprisernes virkninger
(191)
En række interesserede parter påstod, at den væsentlige skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen, skyldes udviklingen i priserne på polysilicium, som er den vigtigste råvare til produktion af wafere. Det blev påstået, at EU-erhvervsgrenen indgik langtidsleverancekontrakter med faste priser og derfor ikke kunne udnytte faldet i priserne på polysilicium i den betragtede periode.
(192)
Undersøgelsen viste, at priserne på polysilicium steg i 2008, men faldt igen i 2009 med kun en lille opadgående tendens i 2010 og starten af 2011. Priserne faldt markant i UP.
(193)
Undersøgelsen viste, at selv om EU-erhvervsgrenen havde indgået langtidsleverancekontrakter om polysilicium, blev vilkårene i disse kontrakter hovedsagelig genforhandlet på grundlag af udviklingen i polysiliciumpriserne, og kontraktpriserne lå tæt på eller endda under priserne på spotmarkedet.
(194)
Det konkluderes derfor, at EU-erhvervsgrenen generelt ikke led skade af disse langtidskontrakter og var i stand til fuldt ud at udnytte prisfaldet i polysiliciumpriserne, selv om visse specifikke EU-producenter kan have været påvirket af langtidskontrakter om leverance af polysilicium. Det blev derfor konkluderet, at disse langtidskontrakter ikke bidrog til den væsentlige skade, der blev påført EU-erhvervsgrenen.
3.6. Selvforskyldt skade: Indvirkning af automatisering, størrelse, stordriftsfordele, konsolidering, innovation, omkostningseffektivitet
(195)
Flere interesserede parter påstod, at den skade, EU-erhvervsgrenen forvoldtes, skyldtes den udbredte brug af automatisering i produktionsprocessen. Det blev påstået, at mindre producenter var dårligere stillet end store vertikalt integrerede producenter, og at disse producenters eventuelle skade derfor ikke kunne tilskrives dumpingimporten. Det blev i den forbindelse også påstået, at EU-erhvervsgrenen under alle omstændigheder generelt var en lille erhvervsgren og derfor ikke var i stand til at udnytte stordriftsfordele.
(196)
Undersøgelsen viste, at selv små producenter på EU-markedet anvendte automatisering i vidt omfang i deres produktionsproces med en positiv afsmitning på deres produktionsomkostninger. De fleste EU-producenter har specialiseret sig i en del af produktionsprocessen (wafere, celler eller moduler), hvorved de øgede deres konkurrenceevne, hvad angår den specifikke varetype, de producerer. Påstanden om, at virkningen af udbredt brug af automatisering forvoldte EU-erhvervsgrenen skade, måtte derfor afvises.
(197)
En række interesserede parter påstod, at prispresset resulterede i en konsolidering af EU-erhvervsgrenen, hvilket var årsagen til, at EU-erhvervsgrenen forvoldtes væsentlig skade. Undersøgelsen viste dog, at konsolideringen snarere var en konsekvens af dumpingimporten. Denne part fremlagde desuden ingen beviser for, i hvilket omfang konsolideringsprocessen skulle have været årsagen til skaden.
(198)
Det blev endvidere påstået, at manglen på vertikal integration i EU-erhvervsgrenen var årsagen til skaden. Vertikalt integrerede producenter har generelt under normale markedsforhold større sikkerhed i forhold til deres forsyningskæde. Det fremgik dog af undersøgelsen, at fordelen ved vertikal integration for den del af EU-erhvervsgrenen, der var vertikalt integreret, ikke kunne udnyttes fuldt ud, idet prispresset fra dumpingimporten var ekstremt stort. Som følge af dumpingimporten var EU-erhvervsgrenen og selv de vertikalt integrerede EU-producenter ikke i stand til fuldt ud at udnytte den høje kapacitetsudnyttelse til at opnå stordriftsfordele. Desuden viste undersøgelsen ingen relationer mellem vertikal integration og bedre rentabilitet, idet det høje prispres ændrede denne relation.
(199)
Visse interesserede parter påstod, at EU-erhvervsgrenen sakkede bagud i teknisk innovation og investeringer i ny teknologi. Undersøgelsen kastede dog ikke lys over faktiske beviser, der kunne bekræfte disse påstande. Derimod viste undersøgelsen, at hovedparten af EU-erhvervsgrenens investeringer var beregnet til nye maskiner og FoU, og at der ikke er nogen relevante forskelle i teknologi mellem varerne på verdensplan.
(200)
Desuden påstod en interesseret part, at den væsentlige skade, der er forvoldt, skyldes dårlig projektledelse (mislykkede projekter). Det skal i den forbindelse bemærkes, at dette argument ikke var dokumenteret. Desuden kunne et mislykket projekt snarere betragtes som en følge af dumpingimporten. Argumentet måtte derfor afvises.
(201)
En række interesserede parter påstod, at EU-erhvervsgrenen ikke var i stand til at rationalisere sine omkostninger i tide for at imødegå udviklingerne på verdensmarkedet. Andre parter påstod, at arbejdskraftomkostninger og generelle omkostninger er højere i Unionen end i Kina.
(202)
Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger fulgte et konstant fald i den betragtede periode, undtagen for wafere, hvor omkostningerne faldt i 2010, men steg i 2011 og igen i UP til et niveau, der var lidt højere end i begyndelsen af den betragtede periode, jf. betragtning 138. Produktiviteten steg for moduler og celler, men faldt for wafere. Som nævnt ovenfor var EU-erhvervsgrenen ikke i stand til at udnytte de lavere priser på grund af stigningen i dumpingimporten fra Kina og det deraf følgende voldsomme prispres på EU-markedet.
(203)
Det skal bemærkes, at de eksporterende producenter i Kina ikke har sammenlignelige fordele, hvad angår råvarer (polysilicium) og de maskiner, der anvendes, da begge dele i overvejende grad importeredes fra Unionen. Hvad angår arbejdskraftomkostninger og generalomkostninger, udgjorde de i gennemsnit mindre end 10 % af de samlede omkostninger for et modul i UP, og det konkluderes, at de ikke spillede en væsentlig rolle.
(204)
Det blev endvidere påstået, at visse EU-producenter købte wafere, celler og/eller moduler fra det pågældende land og videresolgte disse varer på EU-markedet som deres egne varer. Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenens import af den pågældende vare var komplementær, hvad angår typer, og begrænset i mængde i forhold til EU-produktionen, og det kunne derfor ikke konkluderes, at den var af en sådan art, at den kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen.
(205)
For at modsvare den faldende pristendens i importen fra Kina måtte EU-erhvervsgrenen derfor gennemføre omfattende bestræbelser for at rationalisere produktionsomkostningerne. Til trods for EU-erhvervsgrenens bestræbelser kunne denne omkostningsrationalisering ikke afspejles i salgspriserne som følge af det markante underbud fra dumpingimporten.
(206)
Ovennævnte påstande måtte derfor afvises.
3.7. Konkurrence fra fotovoltaiske produkter af tynd folie og andre fotovoltaiske teknologier
(207)
Flere interesserede parter påstod, at den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen, skyldtes konkurrencen fra fotovoltaiske produkter af tynd folie og andre fotovoltaiske teknologier, da disse teknologier er indbyrdes udskiftelige og har de samme endelige anvendelsesformål.
(208)
Undersøgelsen viste, at fotovoltaiske produkter af tynd film produceres af forskellige råvarer, og at der ikke anvendes wafere af krystallinsk silicium hertil. Generelt har de meget lavere omdannelsesydeevne og lavere produktion af watt end moduler af krystallinsk silicium. De kan således ikke anvendes på begrænsede områder som f.eks. tage, dvs., at de ikke er fuldt ud indbyrdes udskiftelige med den pågældende vare. Selv om der kan være en vis konkurrence mellem produkter af tynd folie og den pågældende vare, kan denne konkurrence dog betragtes som marginal.
(209)
I forbindelse med undersøgelsen blev der således ikke fundet nogen sammenhæng mellem den skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen, og konkurrence fra fotovoltaiske produkter af tynd film og andre fotovoltaiske teknologier.
(210)
Påstanden måtte derfor afvises.
3.8. Den finansielle krise og virkningerne heraf
(211)
Det blev påstået, at den finansielle krise og den økonomiske afmatning havde en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens adgang til finansiering, hvilket således påførte EU-erhvervsgrenen skade.
(212)
EU-erhvervsgrenens evne til at rejse kapital reduceredes betydeligt i den betragtede periode. Da solenerigindustrien er kapitalintensiv, er evnen til at rejse kapital afgørende. Den økonomiske krise havde en vis indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation. Undersøgelsen viste dog, at EU-erhvervsgrenens situation - til trods for væksten på EU-markedet mellem 2009 og 2011 - forværredes som et resultat af dumpingimporten fra Kina, der markant underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser. Det blev derfor konkluderet, at de mulige virkninger af den finansielle krise blev forstærket af stigningen i dumpingimporten fra Kina, og at den begrænsede adgang til finansiering i høj grad var en konsekvens af det negative markedsklima, og at EU-erhvervsgrenens situation og fremtidsudsigter var en følge af dumpingimporten. Mens den finansielle krise havde en vis indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation, kan den således ikke bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og EU-erhvervsgrenens skade. Argumentet afvistes derfor.
3.9. EU-erhvervsgrenens eksportresultater
(213)
Visse interesserede parter påstod, at EU-erhvervsgrenens eksportsalg faldt betydeligt i den betragtede periode og især mellem 2009 og 2011 for moduler og mellem 2009 og første kvartal 2012 for celler, og at dette har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade.
(214)
Som det fremgår af tabellen herunder, var eksportmængden for moduler dog betydelig til trods for et lille fald i UP, og den gennemsnitlige pris lå i UP over de gennemsnitlige omkostninger for moduler i hele den betragtede periode. Dette kan således ikke have påført EU-erhvervsgrenen skade. Hvad angår celler, udgjorde eksportmængden kun ca. 12 % af den samlede produktionsmængde af celler. Til trods for de lave priser i UP kunne dette således kun have haft en begrænset indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation. Endelig hvad angår wafere, udgjorde eksporten ca. 24 % af den samlede produktionsmængde, og til trods for de lave eksportpriser i UP kunne dette ligeledes kun have haft en begrænset indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation. Parternes påstande i den henseende måtte derfor afvises.
Tabel 13-a
Moduler
2009
2010
2011
UP
Eksportmængde af moduler i MW
989
1 279
1 157
1 148
(Indeks 2009 = 100)
100
129
117
116
Gennemsnitlig eksportpris (EUR/kW)
2 500
1 900
1 470
1 230
(Indeks 2009 = 100)
100
76
59
49
Kilde:
Europressedienst
Tabel 13-b
Celler
2009
2010
2011
UP
Eksportmængde af celler i MW
62
320
315
238
(Indeks 2009 = 100)
100
516
508
384
Gennemsnitlig eksportpris (EUR/kW)
1 350
1 050
830
640
(Indeks 2009 = 100)
100
78
61
47
Kilde:
Europressedienst
Tabel 13-c
Wafere
2009
2010
2011
UP
Eksportmængde af wafere i MW
93
916
750
486
(Indeks 2009 = 100)
100
985
806
523
Gennemsnitlig eksportpris (EUR/kW)
850
590
530
480
(Indeks 2009 = 100)
100
70
63
57
Kilde:
Europressedienst
(215)
Det blev på grundlag af ovenstående konkluderet, at EU-erhvervsgrenens eksportresultater ikke var af en sådan art, de bidrager til den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. Parternes påstande i denne henseende blev derfor afvist.
3.10. Fundet af skifergasforekomster i Den Europæiske Union
(216)
En interesseret part påstod, at den skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen, skyldtes fundet af skifergasforekomster i Unionen, og udsigterne til at øge produktionen af billig skifergas i Unionen har reduceret offentlige og private investeringer i projekter vedrørende vedvarende energi.
(217)
Undersøgelsen viste, at forbruget af den undersøgte vare steg betydeligt i hele den betragtede periode, jf. betragtning 108. Undersøgelsen fandt desuden ingen faktiske beviser for, at EU-erhvervsgrenens skade skyldtes fundet af skifergasforekomster i Den Europæiske Union. Påstanden blev derfor afvist.
3.11. Den Europæiske Unions emissionshandelssystem (ETS)
(218)
Samme part påstod, at EU-erhvervsgrenens skade skyldtes de lave investeringer i solenergiproduktion som følge af lave markedspriser i Den Europæiske Unions emissionshandelsssystems CO2-emissionstilgodehavender.
(219)
Der blev dog ikke fremlagt beviser herfor, og undersøgelsen afslørede ingen faktuelle omstændigheder, der kunne bekræfte disse påstande. Derimod viste undersøgelsen, at forbruget af den undersøgte vare steg betydeligt i den betragtede periode. Påstanden blev derfor afvist.
3.12. Ledelsesbeslutninger
(220)
Visse interesserede parter påstod, at den væsentlige skade, der forvoldtes mindst en af EU-producenterne, skyldtes dårlige ledelsesbeslutninger. Disse påstande var baseret på de årlige regnskaber og visse oplysninger i et brev fra en af virksomhedens aktionærer til de andre aktionærer.
(221)
Ingen af oplysningerne i dossieret viste, at den pågældende virksomheds ledelsesbeslutninger var usædvanlige eller uforsigtige eller havde en indvirkning på hele EU-erhvervsgrenen. Påstandene i denne henseende blev derfor afvist.
3.13. Andre offentlige politikker
(222)
En interesseret part påstod, at den væsentlige skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen, skyldtes andre offentlige politikker såsom politikker for vedvarende energi, politikker om innovationsfremme, politikker til bekæmpelse af bureaukrati, handelsfremmepolitikker og bestemmelser om netadgang, da disse politikker er til fordel for de eksporterende producenter. Selv om det er sandt, at visse af de omtalte politikker fremmer importen fra andre tredjelande og den generelle vækst inden for solenergi, kan disse politikker dog også være til fordel for EU-erhvervsgrenen. Endvidere var disse politikker ikke beregnet til at fremme en sådan import til Unionen til skadevoldende dumpingpriser. Påstandene i denne henseende blev derfor afvist.
3.14. Konklusion om årsagssammenhæng
(223)
Undersøgelsen har etableret en årsagssammenhæng mellem den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, og dumpingimporten fra Kina. Andre mulige årsager til skaden, såsom importen fra andre tredjelande, forbruget, faste afregningspriser, anden finansiel støtte til EU-erhvervsgrenen, overkapacitet, råvareprisernes indvirkning, selvforskyldt skade, konkurrence fra tynd film, den finansielle krise og dens virkninger, EU-erhvervsgrenens eksportresultater, fundet af skifergasforekomster i Den Europæiske Union, ledelsesbeslutninger, Den Europæiske Unions emissionshandelssystem og andre offentlige politikker blev analyseret, og ingen af dem var af et sådan omfang, at de kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen blev påført.
(224)
På grundlag af ovenstående analyse, hvor der behørigt blev skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderedes det derfor foreløbigt, at der er en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Kina og den væsentlige skade, der er påført EU-erhvervsgrenen i UP.
F. UNIONENS INTERESSER
1. Indledende bemærkninger
(225)
Kommissionen undersøgte i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21, om der til trods for den foreløbige konklusion om skadevoldende dumping er tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at indføre foranstaltninger i dette særlige tilfælde. Unionens interesser blev analyseret på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, leverandørers og brugeres interesser i den fotovoltaiske sektor, importørernes, brugernes og forbrugernes interesser i forbindelse med den pågældende vare.
(226)
Henved 150 erhvervsdrivende gav sig til kende efter indledningen af undersøgelsen. Der blev sendt særlige spørgeskemaer til ikke forretningsmæssigt forbundne importører, leverandører (herunder en råvareproducent og leverandører af produktionsudstyr til den undersøgte vare), brugere (herunder projektudviklere og installatører) og BEUC - en forbrugerorganisation. Tre sammenslutninger, der repræsenterer forskellige erhvervsdrivende (EU-erhvervsdrivende, leverandører og brugere) i den fotovoltaiske sektor indsendte oplysninger.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(227)
EU-erhvervsgrenen beskæftigede ca. 25 000 personer direkte i UP i produktion og salg af samme vare.
(228)
Undersøgelsen fastslog, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af dumpingimporten fra det pågældende land i undersøgelsesperioden. Der mindes om, at en række skadesindikatorer viste en negativ tendens i den betragtede periode. Navnlig skadesindikatorerne vedrørende de samarbejdsvillige EU-producenters finansielle resultater, såsom rentabilitet, likviditet og investeringsafkast, blev påvirket i alvorlig grad. EU-producenterne af moduler, celler og wafere havde faktisk tab i 2011 og UP. Visse EU-producenter blev derfor nødt til at lukke deres produktionsanlæg, mens andre gik konkurs. Uden foranstaltninger forekommer en yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation meget sandsynlig.
(229)
Det forventes, at indførelsen af en midlertidig antidumpingtold vil genoprette redelige handelsvilkår på EU-markedet og sætte EU-erhvervsgrenen i stand til at tilpasse priserne på samme vare, så de afspejler produktionsomkostningerne, hvorved den kan forbedre rentabiliteten. Det kan også forventes, at indførelsen af midlertidige foranstaltninger vil betyde, at EU-erhvervsgrenen kan genvinde i det mindste en del af den markedsandel, der blev tabt i den betragtede periode, med positive virkninger for den overordnede økonomiske situation. Derudover burde EU-erhvervsgrenen være i stand til at få bedre adgang til kapital og foretage yderligere investeringer i FoU og innovation på solenergimarkedet. Endelig pegede undersøgelsen også på en mulig genstart af aktiviteterne hos de EU-producenter, der blev tvunget til at indstille produktionen som følge af presset fra den kinesiske import. Med dette scenarie vil ikke blot de eksisterende 25 000 arbejdspladser i EU-erhvervsgrenen (i UP) blive sikret, men der ville også være en rimelig udsigt for ydereligere produktionsudvidelser og øget beskæftigelse.
(230)
Hvis der ikke indføres foranstaltninger, forventes der yderligere tab i markedsandele med en yderligere forværring af EU-erhvervsgrenens rentabilitet til følge. Dette ville ikke være bæredygtigt på kort til mellemlang sigt. Udover de mange EU-producenter, der allerede er blevet tvunget ud af markedet, jf. betragtning 157, kunne andre producenter således være i fare for konkurs, hvilket på kort til mellemlang sigt sandsynligvis ville betyde, at EU-erhvervsgrenen går i opløsning, hvilket vil få alvorlige konsekvenser for eksisterende arbejdspladser.
(231)
Det konkluderes derfor foreløbigt, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres en antidumpingtold.
3. Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers interesser
(232)
Som nævnt i betragtning 12 havde kun en af de tre importører i stikprøven handel med den pågældende vare som kerneaktivitet.
(233)
Det blev påstået, at indførelsen af foranstaltninger over for den pågældende vare vil påvirke importørernes aktiviteter negativt. For det første vil indførelsen af en told ikke betyde, at der ikke længere importeres fra Kina. Selv om det kan forventes, at indførelsen af foranstaltninger kan få en negativ virkning for den økonomiske situation hos importører, der udelukkende importerer fra Kina, i lyset af den sandsynlige stigning i importen fra andre tredjelande, vil importører, der importerer fra forskellige lande for det andet være i stand til at foretage et skift i deres forsyningskilder.
(234)
Det konkluderes derfor foreløbigt, at indførelsen af foranstaltninger på de foreslåede niveauer kan få visse negative virkninger for ikke forretningsmæssigt forbundne importører af den pågældende vare.
4. Leverandørernes interesser
(235)
Leverandørerne beskæftiger sig hovedsagelig med produktion af råvarer og produktion og udformning af produktionsudstyr til fremstilling af den undersøgte vare. Kommissionen modtog otte spørgeskemabesvarelser fra leverandører. Der blev gennemført to kontrolbesøg hos en råvareproducent og en producent af produktionsudstyr.
(236)
De otte samarbejdsvillige leverandørers aktiviteter i forbindelse med den undersøgte vare varierede i UP generelt i forhold til deres samlede aktivitet og udgjorde kun 100 % af aktiviteterne hos én samarbejdsvillig virksomhed, mens de for de andre varierede mellem 6 % og 80 %. I gennemsnit udgjorde aktiviteterne i forbindelse med den pågældende vare ca. 41 % af de samarbejdsvillige leverandørers samlede aktiviteter i UP. De otte samarbejdsvillige leverandører beskæftigede ca. 4 200 personer i UP. Rentabiliteten varierede afhængigt af segmentet og den enkelte virksomhed fra høje rentabilitetstal til en lidt negativ rentabilitet. Undersøgelsen viste, at leverandører med en negativ rentabilitet led under forværringen af EU-erhvervsgrenens situation, da nogle af de kunder, de mistede, var EU-producenter af den undersøgte vare, og led under faldet i forbruget.
(237)
EU-leverandørernes salg omfattede Unionen, Kina og andre tredjelande. I UP fordelte salget sig med i gennemsnit ca. 20 % i Unionen, næsten 50 % til Kina og ca. 30 % til andre tredjelande.
(238)
Visse parter i leverandørsegmentet påstod, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger vil påvirke deres aktiviteter negativt, da Kina er deres vigtigste eksportmarked. Det blev påstået, at tolden i alvorlig grad ville begrænse importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen, og at Kina derfor ville begrænse importen af polysilicium og produktionsudstyr fra Unionen. EU-leverandørerne i Unionen ville derfor angiveligt blive nødt til at neddrosle deres aktiviteter og reducere antallet af medarbejdere.
(239)
Det skal først bemærkes, at hensigten med en told ikke er at afskaffe den kinesiske import af den pågældende vare, men at genskabe redelige konkurrenceforhold. Der vil derfor fortsat importeres fra Kina til EU-markedet i et vist omfang, men til redelige priser. Desuden viste undersøgelsen, at EU-leverandører er til stede globalt på forskellige nationale markeder og derfor ikke udelukkende afhænger af deres eksport til Kina. Det kan således med rimelighed antages, at EU-leverandører på det globale fotovoltaiske marked sandsynligvis vil kunne kompensere eventuelle fald i eksporten til Kina med eksport til andre markeder, som i henhold til offentligt tilgængelige markedsundersøgelser forventes af vokse. Under alle omstændigheder står det fotovoltaiske marked i Kina allerede over for en omfattende overkapacitet, og det er derfor tvivlsomt, om EU-producenter af maskiner vil være i stand til at sælge mere produktionsudstyr på kort til mellemlang sigt.
(240)
Ud fra ovenstående konkluderes det foreløbigt, at antidumpingtolden ikke vil få en væsentlig indvirkning på maskinproducenterne, hvorimod indvirkningen på råvareleverandører kan blive negativ på kort sigt på grund af muligheden for begrænset salg til Kina.
5. Aftagernes interesser
(241)
Aftagerne beskæftiger sig hovedsagelig med projektudvikling, markedsføring og kommunikation og installation af solcelleanlæg. Der blev modtaget 13 spørgeskemabesvarelser fra aftagere, men kun syv var tilstrækkeligt fuldstændige til at indgå i en relevant analyse. Der blev gennemført to kontrolbesøg, der omfattede fotovoltaisk projektudvikling og installation. Ved analysen af spørgeskemabesvarelserne fra de 36 samarbejdsvillige ikke forretningsmæssigt forbundne importører viste det sig, at en række af dem egentlig burde betegnes som aftagere, da deres kerneaktiviteter er installation. Dette spørgsmål vil blive yderligere undersøgt i løbet af undersøgelsen.
(242)
Generelt varierer aftagernes aktivitet i forbindelse med den undersøgte vare i forhold til deres samlede aktivitet. I gennemsnit udgjorde den 41 % i UP. De samarbejdsvillige aftageres rentabilitet i forbindelse med den undersøgte vare var i gennemsnit ca. 11 % i UP. De syv samarbejdsvillige aftagere beskæftigede i UP ca. 550 personer.
(243)
Det blev påstået, at antidumpingforanstaltningerne ikke er i Unionens interesser, da de vil øge prisen på moduler og derved afholde slutbrugerne/forbrugerne fra at installere solcelleanlæg. Aftagerne ville derved få færre ordrer og være nødt til at foretage nedskæringer. Denne vurdering blev baseret på en undersøgelse fra Prognos om det mulige jobtab, som blev indsendt i forbindelse med undersøgelsen. Undersøgelsen forudser, at størstedelen af arbejdspladserne i den fotovoltaiske sektor i Unionen er i fare, hvis der indføres foranstaltninger. Undersøgelsen tager udgangspunkt i en vurdering fra den europæiske sammenslutning af solcellefabrikanter (European Photovoltaic Industry Association (EPIA)), som anslår antallet af direkte job i 2011 i alle faser af Unionens fotovoltaiske sektor, inkl. EU-producenter, importører, leverandører og aftagere, til 265 000. Med udgangspunkt i vurderingen fra 2011 af det samlede antal direkte job i den fotovoltaiske sektor konkluderede undersøgelsen fra Prognos, at ud af de 265 000 job ville indtil 242 000 gå tabt inden tre år, afhængigt af toldens niveau. De fleste jobtab vil angiveligt finde sted i aftagersektoren, som ifølge Prognos i 2011 beskæftigede ca. 220 000 personer.
(244)
Undersøgelsen bekræftede ikke ovenstående scenarie og pegede i retning af et meget lavere antal direkte job i Unionens fotovoltaiske sektor i 2011, i UP og i 2012.
(245)
Indledningsvis stillede undersøgelsen tvivl ved nøjagtigheden af det samlede antal direkte job i den fotovoltaiske sektor, som blev anslået af den europæiske sammenslutning af solcellefabrikanter. Under kontrolbesøget hos EPIA viste det sig navnlig, at de underliggende data, der førte til konklusionen om 265 000, var unøjagtige og ikke burde føre til en sådan konklusion. Faktisk viste de oplysninger, der blev indhentet under kontrolbesøget, at antallet af direkte job i den fotovoltaiske sektor beregnet for 2011 havde en fejlmargen på indtil 20 %. Desuden omfatter estimationen beskæftigelse i andre europæiske lande end Den Europæiske Union og beskæftigelse i forbindelse med produkter af tynd folie, som falder uden for undersøgelsens varedækning.
(246)
Til trods for disse tvivlsspørgsmål og selv om den oprindelige estimation af job blev anvendt til at analysere foranstaltningernes indvirkning, må der fremsættes følgende bemærkninger. Estimationen omfatter job i den fotovoltaiske sektor i Europa i 2011, som var knyttet til et stort antal installationer af solcelleanlæg i EU samme år (ca. 20 GW). I lyset af faldet i antallet af installationer på ca. 17,5 GW i UP og 15 GW i 2012 kan det med rimelighed antages, at antallet af job især i aftagersektoren, som er direkte knyttet til antallet af installationer, faldt tilsvarende. I den forbindelse fremgik det af offentligt tilgængelige fagpresse, at i Tyskland, som er det største nationale marked, faldt beskæftigelsen i den fotovoltaiske sektor mellem 2011 og 2012 fra 128 000 til 100 000; dette tal omfatter også job hos producenterne. Desuden rejste undersøgelsen alvorlig tvivl om, hvorvidt tallene kun omfattede fuldtidsjob, som udelukkende vedrører den fotovoltaiske sektor. I den forbindelse viste undersøgelsen, at aktiviteten i forbindelse solcelleenergi især i aftagermarkedet (installationer) generelt indgår i en meget bredere sammenhæng, hvor den primære aktivitet er vvs-installationer og elektricitet.
(247)
Ud fra ovenstående er det sandsynligt, at indførelsen af foranstaltninger kan føre til en stigning i priserne i Unionen på den undersøgte vare, hvilket muligvis vil betyde færre installationer af solcelleanlæg på kort sigt. Ikke desto mindre vil beskæftigelsen i denne del af markedet sandsynligvis kun i begrænset omfang påvirkes negativt i betragtning af følgende. For det første udgør aktiviteten i forbindelse med solcelleenergi for nogle af installatørerne kun en del af deres samlede aktiviteter og er desuden sæsonbetinget. Installatørerne burde derfor være i stand til at udføre andre aktiviteter, hvis efterspørgslen efter solcelleanlæg falder. Da EU's mål for vedvarende energi og energieffektivitet er retligt bindende for medlemsstaterne, kan det forventes, at en faldende efterspørgsel efter installation af solcelleanlæg vil betyde en øget efterspørgsel efter andre former for vedvarende elektricitet og energieffektivitet. Mange ansatte i aftagersektoren har sandsynligvis de nødvendige færdigheder til at udnytte mulighederne i den øgede efterspørgsel i de tilknyttede sektorer. Ud fra den eksisterende fortjeneste på aftagermarkedet, jf. betragtning 242, vil installatørerne for det andet sandsynligvis være i stand til at absorbere en del af prisstigningen og derved begrænse indvirkningen på de endelige priser og på efterspørgslen efter solcelleanlæg.
(248)
Uafhængigt af indførelsen af antidumpingtold fremgår det af offentligt tilgængelige prognoser for efterspørgslen efter solcelleanlæg, at der sandsynligvis vil forekomme en nedgang i efterspørgslen i 2013, med årlige installationer på mellem 9,8 GW og 16,5 GW i 2013, som sandsynligvis under alle omstændigheder vil få en negativ virkning for antallet af arbejdspladser på aftagermarkedet.
(249)
Endelig skal det bemærkes, at denne stigning i priserne på solcelleanlæg sandsynligvis vil finde sted under alle omstændigheder, da de kinesiske producenter, der leverer til EU-markedet, tilsyneladende har store tab, hvilket er en uholdbar situation.
(250)
Ud fra ovenstående konkluderes det foreløbig, at antidumpingtoldens indvirkning på aftagervirksomhederne i et begrænset omfang vil være negativ på kort sigt i betragtning af det større fald i antallet af installationer, end der vil forekomme i et kontrafaktisk scenarie uden told som forudset af en række større forskningscentre og i det omfang, at tolden ikke kan absorberes af aftagervirksomhederne. Til trods for det mulige fald i efterspørgslen efter solcelleanlæg vil installatørerne sandsynligvis være i stand til at udføre andre aktiviteter, uanset om de er relateret til andre grønne energikilder eller installatørernes primære aktivitetsområde, jf. ovenfor.
6. Slutbrugernes (forbrugernes) interesser
(251)
Der indkom ikke bemærkninger fra parter, som repræsenterer slutbrugernes interesser, f.eks. forbrugersammenslutninger. I den foreliggende sag findes der to typer slutbrugere: forbrugere (husholdninger) og andre slutbrugere (f.eks. institutioner, virksomheder). Undersøgelsen viste, at kun ca. en fjerdedel af de eksisterende solcelleanlæg i Unionen (såkaldte roof-top-anlæg, mindre anlæg) blev bestilt af forbrugere. De øvrige anlæg (meget større anlæg på jorden til virksomheder) blev bestilt af de øvrige slutbrugere.
(252)
En række parter påstod, at forbrugerne vil blive påvirket af en stigning i prisen på fotovoltaiske moduler, hvis det indføres en antidumpingtold. Som et resultat af tolden kan det forventes, at priserne på fotovoltaiske moduler vil stige en del på EU-markedet, men det er samtidig sandsynligt, at forbrugerne og andre slutbrugere kun i begrænset omfang vil blive påvirket, da undersøgelsen viste, at prisen på et modul udgør indtil 50 % af de samlede omkostninger til et solcelleanlæg. På grundlag af projektudviklernes og installatørernes fortjenstmargener kan det med rimelighed antages, at en stigning i prisen på moduler for forbrugeren i hvert fald delvis vil blive absorberet og dermed afbødet. På grundlag af de foreliggende beviser konkluderes det foreløbig, at foranstaltningerne med den foreslåede toldsats i hvert fald delvis vil blive absorberet af forsyningskæden og derfor ikke nødvendigvis vil resultere i højere priser for forbrugerne på detailniveau.
(253)
Det skal endvidere bemærkes, at hvis der ikke indføres en told, vil EU-erhvervsgrenens sandsynlige ophør efterlade forbrugerne med kun et valg for så vidt angår leverandører af moduler i fremtiden. I dette scenarie vil de kinesiske eksporterende producenter være i en position, hvor de kan styrke deres allerede meget stærke stilling på markedet, og det kunne samtidig resultere i højere priser på kort til mellemlang sigt på bekostning af forbrugerne/slutbrugerne. Prisstigningen vil sandsynligvis under alle omstændigheder finde sted, idet den kinesiske produktion, jf. ovenfor, er tabsgivende.
(254)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at indførelsen af foranstaltninger som helhed vil få begrænsede virkninger for forbrugere og andre slutbrugere. Dette vil finde sted uanset de nationale støtteordninger, der har til formål at fremme efterspørgslen efter solcelleanlæg, jf. betragtning 182. Hvis de nationale støtteordninger tilpasses de højere priser på solcellepaneler (med højere faste afregningspriser), vil virkningen for forbrugerne blive ubetydelig.
7. Andre påstande
(255)
Visse parter påstod, at EU-erhvervsgrenen ikke er i stand til at forsyne EU-markedet med de nødvendige mængder, og at der derfor vil være en alvorlig risiko for forsyningsknaphed i EU, hvis der indføres antidumpingtold, hvilket kan føre til en yderligere stigning i prisen på den pågældende vare.
(256)
Undersøgelsen konkluderede, at denne påstand var ubegrundet. EU-erhvervsgrenen har underudnyttet sin produktionskapacitet siden 2009. I UP havde erhvervsgrenen en kapacitetsudnyttelse for moduler på 41 % med en ekstra uudnyttet kapacitet på ca. 5,7 GW; EU-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse for celler var på 63 % med en ekstra uudnyttet kapacitet på ca. 1,2 GW, og kapacitetsudnyttelsen for wafere var på 55 % med en ekstra uudnyttet kapacitet på ca. 1,6 GW. Ved hjælp af den uudnyttede kapacitet vil EU-erhvervsgrenen derfor være i stand til at konkurrere om en større del af markedet på kort sigt. På mellemlang sigt kan det derfor med rimelighed antages, at EU-erhvervsgrenen vil udvide sin produktionskapacitet for at opnå bedre stordriftsfordele og kunne sænke sine priser yderligere. Derudover findes der andre leverandører på verdensplan, som også er til stede på EU-markedet og vil kunne konkurrere på markedet, hvis der sker et fald i importen fra Kina. Undersøgelsen viste, at der findes en uudnyttet kapacitet uden for EU i andre lande end Kina, som i UP var på 5,6 GW for moduler, 6 GW for celler og 6 GW for wafere. Det konkluderes derfor, at EU-producenternes og tredjelandsproducenternes samlede uudnyttede kapacitet er tilstrækkelig til på kort sigt at supplere det mulige fald i importen fra Kina på grundlag af efterspørgslen efter solcelleanlæg i EU iflg. de prognoser for 2013 (mellem 9,8 GW og 16,5 GW) og 2014 (9 GW og 17,1 GW), som er udarbejdet af større forskningscentre som f.eks. EPIA.
(257)
Visse parter påstod desuden, at indførelsen af en antidumpingtold på den pågældende vare vil skade udviklingen af det fotovoltaiske marked i Europa og dermed målene i 2020-dagsordenen vedrørende vedvarende energikilder, og en nedbringelse af EU's drivhusgasemission vil ikke kunne nås.
(258)
Først og fremmest afhænger 2020-målene ikke udelukkende af solenergi. Andre grønne energikilder er lige så vigtige, f.eks.: vind, biomasse, vand. Da der ikke er fastsat en særlig procentsats for solenergi i 2020-målene, kan et let fald i antallet af solcelleanlæg ikke forventes at øge de samlede omkostninger til 2020-dagsordenen. Desuden er prisen på solpaneler kun en af mange faktorer, som er afgørende for udviklingen i den fotovoltaiske sektor i Europa. Følgende elementer er også vigtige: Favorable retlige og økonomiske rammer på europæisk og nationalt niveau, bedre adgang til finansiering af vedvarende energiprojekter og investering i FoU. Hvad angår finansiering af investeringer i solenergi, vil indførelsen af antidumpingtolden forbedre EU-erhvervsgrenens situation og situationen i den fotovoltaiske sektor som helhed. Det vil således sandsynligvis også give EU-erhvervsgrenen og investorer i den fotovoltaiske sektor bedre adgang til kapital. Endelig erindres det, at målet med en told ikke er at fjerne den kinesiske import, men at genskabe redelige konkurrencevilkår. Hvis prisen på den pågældende vare stiger, kan man ud fra oplysningerne om fortjenesten på aftagermarkedet antage, at prisstigningen til dels vil blive absorberet af aftagervirksomhederne. Prisen på moduler vil derfor ikke stige væsentligt for slutbrugerne/forbrugerne, og efterspørgslen efter solcelleanlæg vil holde sig inden for prognosens rammer.
(259)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at indførelsen af foranstaltninger som helhed ikke vil få nogen væsentlige negative virkninger for andre EU-politikker.
8. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(260)
De overordnede positive virkninger for EU-erhvervsgrenen opvejer de sandsynlige negative virkninger for andre virksomheder på det fotovoltaiske marked og for forbrugerne/slutbrugerne.
(261)
I lyset af ovenstående blev det ud fra de tilgængelige oplysninger om Unionens interesser foreløbigt konkluderet, at der ikke er tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina.
G. MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(262)
På baggrund af konklusionerne om dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger for at hindre, at der forvoldes EU-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport.
1. Skadestærskel
(263)
For at fastsætte omfanget af disse foranstaltninger blev de konstaterede dumpingmargener taget i betragtning, såvel som den told, der kræves for at bringe den skadevoldende situation for EU-erhvervsgrenen til ophør uden dog at overstige den konstaterede dumpingmargen.
(264)
Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som det med rimelighed kan forventes for erhvervsgrenen under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Det blev derfor konstateret, at en fortjenstmargen på 10 % af omsætningen på grundlag af oplysningerne i klagen kunne anses for et passende minimum, som EU-erhvervsgrenen kunne have forventet at opnå uden den skadevoldende dumping.
(265)
På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen på samme vare. Den ikke-skadevoldende pris blev fastsat ved at lægge ovennævnte fortjenstmargen på 10 % til produktionsomkostningerne i UP for EU-producenterne i stikprøven.
(266)
Den nødvendige prisstigning blev derefter beregnet på grundlag af en sammenligning af de samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenters vejede gennemsnitlige importpris, som blev fastlagt i forbindelse med underbudsberegningen, evt. justeret for importomkostninger og told, og de stikprøveudtagne EU-producenters vejede gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris for den samme vare ved salg på EU-markedet i UP. Eventuelle forskelle efter denne sammenligning blev derefter udtrykt i procent af den vejede gennemsnitlige cif-importværdi.
2. Midlertidige foranstaltninger
(267)
På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium og nøglekomponenter hertil (dvs. celler og wafere) med oprindelse i eller afsendt fra Kina svarende til enten dumpingmargenen eller skadestærsklen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told.
(268)
I betragtning af den høje samarbejdsgrad blandt kinesiske eksporterende producenter blev tolden for alle andre virksomheder fastsat til den højeste told, der skulle pålægges de virksomheder, der indgik i stikprøven eller havde samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen. Tolden for alle andre virksomheder pålægges de virksomheder, som ikke samarbejdede i undersøgelsen.
(269)
For de samarbejdsvillige ikke-stikprøveudvalgte kinesiske virksomheder i bilaget fastsættes den midlertidige told til det vejede gennemsnit af satserne for de stikprøveudvalgte virksomheder.
(270)
Der foreslås følgende midlertidige antidumpingtold:
Virksomhed
Dumpingmargen
Skadesmargen
Toldsats
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.
93,3 %
51,5 %
51,5 %
Delsolar (Wujiang) Co Ltd.
112,6 %
67,9 %
67,9 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.
88,4 %
55,9 %
55,9 %
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.;
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.
99,0 %
58,7 %
58,7 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.
48,1 %
38,3 %
38,3 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
71,5 %
48,6 %
48,6 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.
96,2 %
37,3 %
37,3 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder (bilag)
88,5 %
47,6 %
47,6 %
Alle andre virksomheder
112,6 %
67,9 %
67,9 %
(271)
Ovenstående antidumpingforanstaltninger er midlertidigt indført i form af værditold.
(272)
De individuelle antidumpingtoldsatser, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende ovennævnte virksomheder. Denne told finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Folkerepublikken Kina og fremstillet af disse virksomheder og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(273)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (8) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.
(274)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør toldsatsen for alle andre virksomheder ikke blot anvendes på de ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke foretog eksport til Unionen i UP.
(275)
Som nævnt i afsnit 5 i indledningsmeddelelser, er Kommissionen i gang med at afgøre, hvorvidt import af den pågældende vare fra Kina kan betragtes som import af varer med oprindelse i Kina. Dette er navnlig afgørende i forbindelse med moduler, der kan omfatte komponenter fra forskellige lande. I henhold til antidumpinggrundforordningens artikel 1, stk. 3, kan det eksporterende land af en dumpingvare være et andet land end oprindelseslandet. Det skal desuden bemærkes, at klagen vedrører import fra Kina uden angivelse af oprindelseslandet. Endelig har antidumping- og udligningsundersøgelser foretaget af USA vedrørende den samme vare importeret fra Kina understreget kompleksiteten af produktions- og samleprocesserne, som måske eller måske ikke giver oprindelsesstatus (9). Ud fra disse betragtninger og med forbehold af den konklusion, der drages om disse spørgsmål på et senere stadium, findes det hensigtsmæssigt, at de midlertidige foranstaltninger omfatter den undersøgte vare med oprindelse i eller afsendt fra Kina, medmindre der er tale om en vare i transit i henhold til artikel V GATT.
(276)
Som nævnt i betragtning 3 gjorde Kommissionen importen af den pågældende vare med oprindelse og i afsendt fra Kina til genstand for registrering ved forordning (EU) nr. 182/2013. Dette skete med henblik på en evt. anvendelse af antidumpingforanstaltninger og udligningsforanstaltninger med tilbagevirkende kraft i henhold til grundforordningens artikel 10, stk. 4, og artikel 16, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 597/2009 af 11. juni 2009 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (»antisubsidiegrundforordningen«) (10).
(277)
Hvad angår denne antidumpingundersøgelse og ud fra ovenstående konklusioner, bør registreringen af importen med henblik på antidumpingundersøgelse, jf. grundforordningens artikel 14, stk. 5, fortsætte.
(278)
Hvad angår den parallelle antisubsidieundersøgelsen, som blev indledt af Kommissionen i henhold til antisubsidiegrundforordningens artikel 10, ved offentliggørelse af en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende den 8. november 2012 (11), bør registreringen af importen i henhold til antisubsidiegrundforordningens artikel 24, stk. 5, fortsætte.
(279)
Der kan ikke træffes afgørelse om en eventuel anvendelse af antidumpingforanstaltningerne med tilbagevirkende kraft på nuværende tidspunkt.
(280)
I betragtning af de særlige omstændigheder i den nuværende undersøgelse, navnlig det forhold, at sagen vedrører en vare rettet mod et marked, der forudsætter forsyningsstabilitet på kort sigt, findes det hensigtsmæssigt at indfase de midlertidige antidumpingforanstaltninger. Da EU-erhvervsgrenen navnlig forvoldtes skade som følge af urimelig handelspraksis fra det pågældende land i UP, vil EU-producenterne ikke umiddelbart kunne levere de nødvendige mængder, hvis importniveauet falder som følge af foranstaltningerne. En indfasning af antidumpingtolden vil på kort sigt give EU-erhvervsgrenen mulighed for at levere større mængder. Ved at give EU-erhvervsgrenen tilstrækkelig tid til at øge sin produktion vil den disponible mængde af den pågældende vare endvidere opretholdes på et rimeligt niveau, der modsvarer efterspørgslen. Det skønnes derfor hensigtsmæssigt at indføre tolden i to etaper.
I. AFSLUTTENDE BESTEMMELSE
(281)
I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i forordningen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det skal desuden bemærkes, at denne forordnings indførelse af told er baseret på foreløbige konklusioner, der eventuelt tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af fotovoltaiske moduler eller paneler af krystallinsk silicium og celler og wafere af den type, der benyttes i fotovoltaiske moduler eller paneler af krystallinsk silicium (cellerne og waferne har en tykkelse ikke over 400 μm), i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 og ex 8541 40 90 (Taric-kode 3818001011, 3818001019, 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 og 8541409039), med oprindelse i eller afsendt fra Folkerepublikken Kina, medmindre der er tale om en vare i transit i henhold til artikel V GATT.
Følgende varetyper er udelukket fra definitionen af den pågældende vare:
-
solcelleopladere, der består af mindre end seks celler, er bærbare og kan levere elektricitet til udstyr eller oplade batterier
-
fotovoltaiske produkter af tynd folie
-
fotovoltaiske produkter af krystallinsk silicium, der er permanent integreret i elektriske apparater, som ikke bruges til energiproduktion, og hvor sådanne elektriske apparater bruger den elektricitet, som de(n) integrerede fotovoltaiske celle(r) af krystallinsk silicium producerer.
2. Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen frit Den Europæiske Unions grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare, der fremstilles af nedenstående virksomheder:
i)
fra denne forordnings ikrafttræden indtil 5. august 2013:
Virksomhed
Toldsats
Alle virksomheder
11,8 %
ii)
fra 6. august 2013:
Virksomhed
Toldsats
Taric-tillægskode
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.
51,5 %
B791
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.
67,9 %
B792
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.
55,9 %
B793
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.
58,7 %
B794
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.
38,3 %
B795
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
48,6 %
B796
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.
37,3 %
B797
Virksomheder opført i bilaget
47,6 %
Alle andre virksomheder
67,9 %
B999
3. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Unionen er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
4. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned efter datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 1225/2009.
I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de berørte parter inden for en frist på en måned efter nærværende forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til anvendelsen heraf.
Artikel 3
Der foretages følgende ændringer i forordning (EU) nr. 182/2013:
1.
Følgende indsættes som nyt kapitel G og ny betragtning 22:
»G. REGISTRERINGENS OPHØR MED HENBLIK PÅ BESKYTTELSE MOD DUMPINGIMPORT
(22)
Fra den 6. juni 2013 beskytter en midlertidig antidumpingtold mod importen af dumpingvarer. Det er således ikke længere nødvendigt at registrere importen med henblik på beskyttelse mod dumpingimport.«
2.
I artikel 1, stk. 1, udgår ordene »til artikel 14, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1225/2009 og«.
Artikel 4
Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 4. juni 2013.
32013R0513
L 152/5
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 513/2013
od 4. lipnja 2013.
o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz kristalnih silicijskih fotonaponskih modula i ključnih elemenata (npr. ćelija i pločica) podrijetlom ili poslanih iz Narodne Republike Kine i izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2013 o uvjetovanju evidentiranjem tog uvoza podrijetlom ili poslanog iz Narodne Republike Kine
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 7. i članak 14. stavak 5.,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Pokretanje postupka
(1)
Europska komisija („Komisija”) je 6. rujna 2012. objavom u Službenom listu Europske unije (2) najavila pokretanje antidampinškog postupka u vezi s uvozom u Europsku uniju („Unija”) kristalnih silicijskih fotonaponskih modula i ključnih elemenata (tj. ćelija i pločica) podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK” ili „dotična zemlja”).
(2)
Ispitni postupak je pokrenut nakon što je EU ProSun („podnositelj pritužbe”) 25. srpnja 2012. uložio pritužbu u ime proizvođača koji predstavljaju više od 25 % ukupne proizvodnje kristalnih silicijskih fotonaponskih modula i ključnih elemenata u Uniji. Pritužba je sadržavala dokaz prima facie dampinga navedenog proizvoda i materijalne štete koja je iz njega proizašla i koji se smatrao dostatnim za opravdanje pokretanja ispitnog postupka.
2. Evidentiranje
(3)
Nakon zahtjeva podnositelja pritužbe potkrijepljenog potrebnim dokazima, Komisija je 1. ožujka 2013. donijela Uredbu (EU) br. 182/2013 (3) o uvjetovanju evidentiranjem uvoza kristalnih silicijskih fotonaponskih modula i ključnih elemenata (npr. ćelija i pločica) podrijetlom ili poslanih iz Republike Kine od 6. ožujka 2013.
3. Stranke u postupku
(4)
Komisija je o pokretanju ispitnog postupka službeno obavijestila podnositelja pritužbe, ostale poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače izvoznike, tijela NRK-a i poznate uvoznike. Komisija je također obavijestila proizvođače u SAD-u, jer je ta zemlja predviđena kao moguća analogna zemlja.
(5)
Zainteresirane stranke dobile su priliku iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka. Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.
(6)
S obzirom na veliki broj proizvođača izvoznika u dotičnoj zemlji, nepovezanih uvoznika i proizvođača iz Unije uključenih u ispitni postupak, i s ciljem zaključenja ispitnog postupka u zakonskom roku, Komisija je u obavijesti O pokretanju postupka najavila da je odlučila ograničiti na razumni broj proizvođače izvoznike u dotičnoj zemlji, nepovezane uvoznike i proizvođače iz Unije koji bi se ispitali odabirom uzoraka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe (navedeni se postupak naziva i „odabir uzoraka”).
(a) Odabir uzoraka proizvođača iz Unije
(7)
Komisija je u obavijesti o pokretanju postupka objavila da je privremeno odabrala uzorak proizvođačâ iz Unije. Svi poznati proizvođači iz Unije i poznata udruženja proizvođača obaviještena su o odabiru privremenog uzorka proizvođača iz Unije. Privremeni uzorak činilo je 9 proizvođača iz Unije od oko 220 proizvođača iz Unije koji su bili poznati prije pokretanja ispitnog postupka kao proizvođači istovjetnog proizvoda (vidjeti donju uvodnu izjavu 26.), odabranih na temelju najvećeg reprezentativnog obujma proizvodnje, uzimajući u obzir obujam prodaje i zemljopisni položaj koji su se razumno mogli ispitati u raspoloživom vremenu. Osiguralo se da uzorak obuhvaća i vertikalno integrirane i neintegrirane proizvođače iz Unije. Zainteresirane stranke također su pozvane da iznesu svoje stavove o privremenom uzorku. Određeni broj zainteresiranih stranaka komentirao je privremeni uzorak, a jedna je stranka zatražila raspravu sa službenikom za saslušanje.
(8)
Nekoliko zainteresiranih stranaka dostavilo je sljedeće prigovore o privremenom uzorku proizvođača iz Unije:
i.
neke su stranke tvrdile da ograničene informacije dostavljene u pogledu privremeno odabranog uzorka nisu bile dostatne i onemogućile su im davanje smislenih komentara na predloženi uzorak. Posebno su kritizirale činjenicu da je identitet proizvođačâ iz Unije bio povjerljiv i zatražile su da se otkriju države članice u kojima se nalaze proizvođači iz Unije u uzorku, kao i udio proizvodnje odabranih proizvođača iz Unije u ukupnom obujmu proizvodnje fotonaponskih modula, ćelija i pločica te postotak proizvodnje i prodaje koji predstavljaju trgovačka društva u uzorku pojedinačno i prema uzorku u cjelini.
ii.
metoda korištena za odabir uzoraka osporavana je jer „miješa tri različita koraka”, odnosno potporu pokretanju ispitnog postupka, definiciju industrije Unije i odabir uzoraka. Stoga se tvrdilo da je bilo nejasno je li industrija Unije već bila definirana u trenutku odabira uzoraka te može li se stoga uzorak smatrati reprezentativnim. Bez definiranja industrije Unije u fazi odabira uzoraka, zainteresirane stranke su bile spriječene provjeriti je li privremeni uzorak bio reprezentativan i, stoga, može li se na temelju uzorka ispravno ocijeniti stanje industrije Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka kako je definirano u donjoj uvodnoj izjavi 19. Nadalje, tvrdilo se da je bilo neprimjereno odabrati privremeni uzorak na temelju odgovora proizvođača iz Unije na ispitivanje potpore pokretanju ispitnog postupka.
iii.
također se tvrdilo da je privremeni uzorak odabran samo na temelju trgovačkih društava koja su izrazila potporu ovom ispitnom postupku.
iv.
Jedna je stranka tvrdila da se, s obzirom da su vertikalno integrirana trgovačka društva uključena u privremeni uzorak, obujam pločica i ćelija može izračunati dvostruko ili trostruko, što baca sumnju na ukupnu reprezentativnost uzorka. Zatražila je da bi se za vertikalno integrirane proizvođače trebao računati samo obujam proizvodnje modula, ali ne i obujam ćelija i pločica.
v.
ista je stranka tvrdila da su podaci na kojima se temeljio odabir uzorka barem djelomično bili nepouzdani, što bi moglo utjecati na reprezentativnost privremenog uzorka u cjelini.
vi.
jedna je stranka dostavila popis koji navodno sadrži oko 150 dodatnih proizvođača istovjetnog proizvoda iz Unije, tvrdeći da ih je trebalo uzeti u obzir za potrebe odabira uzorka proizvođačâ iz Unije.
(9)
Argumenti stranaka razmotreni su kako slijedi:
i.
proizvođači iz Unije zatražili su da njihovi nazivi budu povjerljivi zbog rizika od protumjera. Doista su postojale stvarne prijetnje da bi proizvođači iz Unije mogli ugroziti svoje poslovanje u Uniji i izvan nje. Komisija je smatrala da su ti zahtjevi bili dostatno potkrijepljeni te ih je odobrila. Objavom mjesta ili udjela proizvodnje i prodaje pojedinih proizvođača iz Unije odabranih u uzorak mogao bi se jednostavno otkriti identitet dotičnog proizvođača i zahtjevi se u tom pogledu moraju odbaciti.
ii.
Komisija nije „pomiješala” utvrđivanje potpore pokretanju ispitnog postupka, utvrđivanje industrije Unije i odabir privremenog uzorka, jer su ti koraci ostali neovisni jedan od drugog i o njima se odlučivalo zasebno. Nije se pokazalo u kojoj je mjeri korištenje podataka o proizvodnji i prodaji koje su dostavili proizvođači iz Unije u kontekstu ispitivanja potpore pokretanju ispitnog postupka utjecalo na reprezentativnost uzorka. Prilikom pokretanja postupka industrija Unije je bila privremeno definirana. Svi raspoloživi podaci o proizvođačima iz Unije, uključujući podatke dane u pritužbi i podatke prikupljene od proizvođača iz Unije i drugih stranaka prije pokretanja ispitnog postupka, korišteni su kako bi se privremeno utvrdila ukupna proizvodnja Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka, kako je definirano u donjoj uvodnoj izjavi 19.
iii.
svi proizvođači iz Unije koji su odgovorili na upitnik o potpori pokretanju ispitnog postupka smatrali su se uzorkom, bez obzira na to jesu li podržali ispitni postupak, protivili mu se ili nisu izrazili mišljenje. Tvrdnja se stoga odbacuje.
iv.
Pitanje dvostrukog/trostrukog računanja razmatrano je prilikom odabira privremenog uzorka. Činilo se da se isključivanjem proizvodnje i prodaje pločica i ćelija vertikalno integriranih proizvođača iz Unije ne bi uzeo u obzir dio proizvodnje pločica i ćelija koji se prodaje na slobodnom tržištu. Stoga se smatralo da isključivanje prodaje pločica i ćelija iz ukupnog obujma proizvodnje ne bi nužno dovelo do reprezentativnijeg uzorka. Nadalje, reprezentativnost uzorka utvrđena je ne samo na temelju obujma proizvodnje, nego i na temelju zemljopisne raširenosti i jednake zastupljenosti vertikalno integriranih i neintegriranih proizvođača. Relativna reprezentativnost obujma proizvodnje izračunana je na razini svake vrste istovjetnog proizvoda. Na temelju toga se smatralo da je metodologija korištena za odabir privremenog uzorka razumna i stoga se uzorak smatrao reprezentativnim za industriju Unije u pogledu proizvoda iz ispitnog postupka u cjelini. Stoga je ova tvrdnja odbačena.
v.
što se tiče pouzdanosti podataka, uzorak je odabran na temelju informacija dostupnih u trenutku odabira uzorka kako je predviđeno člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe. U pogledu pouzdanosti podataka korištenih u potporu pokretanju ispitnog postupka, tijekom ispitnog postupka nisu pronađeni dokazi da su podaci prikupljeni prije pokretanja postupka bili dosta manjkavi. Stoga se može razumno pretpostaviti da je temelj na kojem je odabran privremeni uzorak bio dostatno pouzdan. Stoga je ova tvrdnja odbačena.
vi.
što se tiče popisa oko 150 dodatnih proizvođača iz Unije, trebalo bi napomenuti da je ta informacija dostavljena daleko nakon roka određenog za komentare zainteresiranih stranaka o odabiru privremenog uzorka i javljanje proizvođača iz Unije te dostavljanje zahtjeva da ih uključi u uzorak. Štoviše, oko 30 proizvođača iz Unije navedenih na tom popisu bili su de facto poznati Komisiji u trenutku odabira uzorka. Nadalje, svi proizvođači iz Unije koji su se javili nakon objave obavijesti o pokretanju postupka razmotreni su prilikom odabira uzorka. Stoga to nije utjecalo na reprezentativnost uzorka. Stoga je ova tvrdnja odbačena.
(10)
Nakon primitka komentara, preispitan je sastav uzorka, jer su postojale naznake da jedno od odabranih trgovačkih društava nije moglo u potpunosti surađivati. Kako bi se zadržala razina reprezentativnosti uzorka, odabran je dodatan proizvođač iz Unije. Taj preispitani uzorak sastojao se od 10 trgovačkih društava odabranih na temelju najvećeg reprezentativnog obujma za svaku razinu proizvodnje, uzimajući u obzir obujam prodaje na tržištu EU-a i zemljopisni smještaj koji bi se objektivno mogli ispitati u raspoloživom roku. Kao rezultat toga, preispitani uzorak proizvođača iz Unije predstavljao je, izraženo kao postotak ukupne proizvodnje Unije, između 18 i 21 % za module, između 17 i 24 % za ćelije i između 28 i 35 % za pločice te je obuhvatio vertikalno integrirana i neintegrirana trgovačka društva. S obzirom na to da bi točan postotak omogućio izračun obujma proizvodnje gore navedenog proizvođača iz Unije i tako bi se mogao otkriti njegov identitet, nisu se mogli objaviti točni postotci.
(b) Odabir uzoraka nepovezanih uvoznika
(11)
S obzirom na potencijalno velik broj nepovezanih uvoznika, odabir uzoraka bio je predviđen u obavijesti o pokretanju postupka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Kako bi se Komisiji omogućilo odlučivanje o tome je li odabir uzoraka potreban ili ne te, ako jest, sam odabir uzoraka, od svih se uvoznika zatražilo da se jave Komisiji i dostave, kako je navedeno u obavijesti o pokretanju postupka, osnovne podatke o svojim aktivnostima povezanima s proizvodom obuhvaćenim ispitnim postupkom tijekom razdoblja ispitnog postupka, kako je definirano u donjoj uvodnoj izjavi 19.
(12)
Od oko 250 nepovezanih uvoznika koje je prijavio podnositelj pritužbe, koje je Komisija kontaktirala, 36 stranaka je odgovorilo na obrazac o odabiru uzorka priložen uz obavijest o pokretanju postupka, od čega 35 za module, samo 1 odgovor za ćelije, a za pločice nije bilo odgovora. U skladu s člankom 17. Osnovne uredbe uzorak je odabran tako da obuhvaća najveći mogući reprezentativni obujam uvoza koji je bilo moguće objektivno ispitati u raspoloživom roku. Na temelju toga, Komisija je odabrala uzorak od tri nepovezana uvoznika za module i jednog za ćelije. Nastavno na primljene komentare, Komisija je odlučila uključiti još jednog nepovezanog uvoznika za module u uzorak. Navedeno se trgovačko društvo javilo da bi njegova razina aktivnosti opravdala uključivanje u uzorak. Njegov je početni podnesak stoga ponovno ispitan i postalo je jasno da se pojavila administrativna pogreška u odnosu na obujam uvoza koji je prijavio dotični uvoznik. Zbog toga je predmetno trgovačko društvo uključeno u uzorak nepovezanih uvoznika. Štoviše, dva trgovačka društva koja su na početku odabrana u uzorak, nisu odgovorila na upitnik i stoga se smatralo da ne surađuju u ispitnom postupku te su isključena iz uzorka nepovezanih trgovačkih društava. Stoga se uzorak nepovezanih uvoznika sastojao od dva uvoznika za module i jednog uvoznika za ćelije, što je predstavljalo oko 2-5 % ukupnog uvoza iz dotične zemlje. No, nakon primitka odgovora na upitnik postalo je jasno da su temeljna djelatnost dva od tri uvoznika de facto solarne instalacije, a ne trgovina dotičnim proizvodom. Ispitni postupak je pokazao da je većina uvoza dotičnog proizvoda ušla na tržište Unije preko trgovačkih društava povezanih s proizvođačima izvoznicima iz NRK-a ili preko društava za montažu ili razvoj projekata. U tim se okolnostima uzorak privremeno smatrao reprezentativnim. Međutim, Komisija će tijekom daljnjeg ispitnog postupka kontaktirati dodatne nepovezane uvoznike koji surađuju kako bi provjerila mogu li se smatrati uvoznicima i može li se veličina uzorka povećati.
(c) Odabir uzoraka proizvođača izvoznika
(13)
S obzirom na očigledno velik broj proizvođača izvoznika, odabir uzoraka bio je predviđen u obavijesti o pokretanju postupka za utvrđivanje dampinga u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Kako bi se Komisiji omogućilo odlučivanje o tome je li odabir uzoraka potreban ili ne te, ako jest, sam odabir uzoraka, od svih se proizvođača izvoznika zatražilo da se jave Komisiji i dostave, kako je navedeno u obavijesti o pokretanju postupka, osnovne podatke o svojim aktivnostima povezanima s proizvodom obuhvaćenim ispitnim postupkom tijekom razdoblja ispitnog postupka, kako je definirano u donjoj uvodnoj izjavi 19. Zatraženo je mišljenje i od tijela dotične zemlje.
(14)
Čak se 135 kineskih proizvođača izvoznika (često grupacije nekoliko trgovačkih društava) javilo za odabir uzoraka. Trgovačka društva koja surađuju predstavljaju 80 % ukupne vrijednosti kineskog izvoza. Odabrani uzorak od sedam grupacija trgovačkih društava sastoji se od tri izvoznika koji surađuju s najvećim obujmom izvoza modula, dva izvoznika koji surađuju s najvećim obujmom izvoza ćelija i dva izvoznika koji surađuju s najvećim obujmom izvoza pločica.
(d) Odgovori na upitnik i provjere
(15)
Komisija je poslala upitnike svim kineskim proizvođačima izvoznicima u uzorku, kao i proizvođačima iz Unije u uzorku, nepovezanim uvoznicima u uzorku te subjektima koji se nalaze više ili niže u prodajnom lancu i njihovim udruženjima koji su se javili u rokovima određenima u obavijesti o pokretanju postupka. Komisija je, također, kontaktirala reprezentativno udruženje potrošača.
(16)
Odgovori na upitnik primljeni su od svih kineskih proizvođača izvoznika u uzorku, svih proizvođača iz Unije u uzorku, 3 nepovezana uvoznika iz Unije u uzorku i 21 subjekta koji se nalazi više ili niže u prodajnom lancu te 3 njihova udruženja.
(17)
Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje je smatrala neophodnima za potrebe privremenog određivanja dampinga, nastale štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih (grupacija) trgovačkih društava.
(a)
Proizvođači iz Unije
-
Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama 10 proizvođača iz Unije u uzorku
(b)
Proizvođači izvoznici iz NRK-a
-
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd, NRK
-
Delsolar (Wujiang) Co. Ltd, NRK
-
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd, NRK
-
JingAo Group, NRK
-
Jinzhou Yangguang Energy, NRK
-
Wuxi Suntech Power Co. Ltd, NRK
-
Yingli Green Energy Holding Company, NRK
(c)
Povezani uvoznici iz Unije
-
Yingli Green Energy Greece Sales GmbH, München, Njemačka
-
LDK Solar Italia S.r. l., San Zenone degli Ezzelini (TV), Italija
-
Delta Energy Systems S.r. l., Rim, Italija
-
Sunways AG, Konstanz, Njemačka
-
JA Solar GmbH, München, Njemačka
(d)
Povezani trgovci/uvoznici izvan Unije
-
Delsolar Co. Ltd, Zhunan City, Tajvan
-
JA Solar Hong Kong Ltd, PUP Hong Kong
-
Wealthy Rise International Ltd, PUP Hong Kong
-
Suntech Power International Ltd, Schaffhausen, Švicarska
-
Trina Solar (Schweiz) AG, Wallisellen, Švicarska
(e)
Nepovezani uvoznik u Uniji
-
IBC AG, Bad Staffelstein, Njemačka
(f)
Subjekti koji se nalaze više u prodajnom lancu
-
Roth & Rau AG, Hohenstein-Ernsthal, Njemačka
-
WACKER Chemie AG, Burghausen, Njemačka
(g)
Subjekti koji se nalaze niže u prodajnom lancu
-
Juwi Solar GmbH, Worrstadt, Njemačka
-
ValSolar SL, Badajoz, Španjolska
(h)
Udruženja
-
EPIA, Bruxelles, Belgija
(18)
U pogledu potrebe da se utvrdi uobičajena vrijednost za proizvođače izvoznike u NRK-u u slučaju da im se ne odobri MET, provjera u svrhu utvrđivanja uobičajene vrijednosti na temelju podataka iz Indije kao analogne zemlje obavljena je u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
-
EMMVEE Photovoltaic Power Private Limited, Bengaluru, Indija
-
Tata Power Solar Systems Limited, Bengaluru, Indija
4. Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje
(19)
Ispitni postupak dampinga i štete obuhvatio je razdoblje od 1. srpnja 2011. do 30. lipnja 2012. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 2009. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
1. Dotični proizvod
(20)
Dotični proizvod su kristalni silicijski fotonaponski moduli ili ploče te ćelije i pločice vrste koja se koristi u kristalnim silicijskim fotonaponskim modulima ili pločama, podrijetlom ili poslani iz NRK-a. Ćelije i pločice su debljine koja ne prelazi 400 mikrometara. Navedeni je proizvod trenutačno obuhvaćen oznakama KN ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 i ex 8541 40 90 („dotični proizvod”).
(21)
Sljedeće vrste proizvoda isključene su iz definicije dotičnog proizvoda:
-
solarni punjači koji se sastoje od manje od šest ćelija, prijenosni su i opskrbljuju uređaje energijom ili pune baterije,
-
fotonaponski proizvodi s tankim filmom,
-
kristalni silicijski fotonaponski proizvodi koji su trajno integrirani u električnu robu kada funkcija električne robe nije proizvodnja energije i kada navedena električna roba koristi električnu energiju proizvedenu pomoću integriranih kristalnih silicijskih fotonaponskih ćelija.
(22)
Fotonaponski moduli, ćelije i pločice pretvaraju sunčevu svjetlost u električnu energiju. Pretvorba se provodi pomoću ćelija koje apsorbiraju svjetlost i pretvaraju je u električnu energiju preko kristalnog silicija.
(23)
Pločice su prvi korak u postupku proizvodnje. Izrađene su od kristalnog silicija i ključna su komponenta za proizvodnju ćelija.
(24)
Najprije se kristalni silicij mora taliti kako bi se dobili ingoti kristalnog silicija koji se režu na pločice. Pločice se tretiraju slijedom visokotehnoloških postupaka za obradu poluvodiča kako bi se stvorile funkcionirajuće solarne ćelije. Ćelije su drugi korak u postupku proizvodnje. Imaju pozitivno-negativne spojeve za prikupljanje i prijenos električne energije koju proizvede ćelija.
(25)
Moduli su treći korak u postupku proizvodnje. Moduli se sastavljaju tako da se ćelije spoje s plošnim žicama ili metalnim trakama u niz ćelija. Nizovi se laminiraju između ploča. Većinom se na vrhu koristi staklo, a na dnu polimerna potporna ploča. Obično se sastavljaju okviri tako da se omogući montaža (npr. na krovovima). Moduli mogu imati invertere.
2. Istovjetni proizvod
(26)
Ispitni postupak je pokazao da dotični proizvod i proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu Unije, koja je služila kao analogna zemlja za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti, kao i proizvod koji proizvodi i prodaje industrija Unije na tržištu Unije imaju jednaka osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te jednaku krajnju uporabu. Stoga se ti proizvodi privremeno smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
3. Tvrdnje u pogledu opsega proizvoda
i. Fizička, kemijska i tehnička svojstva i krajnja upotreba
(27)
Nekoliko je zainteresiranih stranaka tvrdilo da ispitni postupak ne može obuhvatiti tri proizvoda s različitim fizičkim, kemijskim i tehničkim svojstvima te bi stoga moduli, ćelije i pločice trebali biti predmet tri zasebna ispitna postupka. Štoviše, tvrdili su da je nejasno obuhvaća li ispitni postupak jedan jedinstveni proizvod ili tri zasebna proizvoda i stoga ne mogu u potpunosti braniti svoje interese. Također se tražilo isključenje pločica iz ispitnog postupka ako se monokristalne pločice ne isključe (vidjeti donje uvodne izjave od 42. do 44.).
(28)
Proizvodnja pločica, ćelija i modula je jedan jedinstveni proizvodni postupak s različitim koracima proizvodnje. Moduli, ćelije i pločice zajedno određuju svojstva gotovog proizvoda (tj. modulâ). Ispitni postupak je pokazao da je proizvodnja pločica i ćelija izravno i isključivo namijenjena proizvodnji modula. Moduli, ćelije i pločice imaju jednaka fizička, kemijska i tehnička svojstva (određena korištenom sirovinom) i jednake osnovne krajnje upotrebe, tj. prodaju se za uključivanje u fotonaponske solarne sustave. Djelovanje modula izravno je povezano s djelovanjem pločica i ćelija.
(29)
U obavijesti o pokretanju postupka jasno je rečeno da moduli, ćelije i pločice čine proizvod obuhvaćen ispitnim postupkom. Zainteresirane stranke su stoga u potpunosti mogle braniti svoje interese na temelju takve definicije dotičnog proizvoda. Na temelju toga se argumenti odbacuju.
ii. Različita nomenklatura
(30)
Nadalje se tvrdilo da se moduli, ćelije i pločice ne mogu smatrati jedinstvenim proizvodom, jer imaju nekoliko različitih osmeroznamenkastih oznaka KN, šesteroznamenkasti podbroj, četveroznamenkasti tarifni broj HS i dvoznamenkaste razine poglavlja, a nalaze se i u različitim odjeljcima nomenklature HS. Navedeni argument, kao takav, nije relevantan za utvrđivanje opsega proizvoda antidampinškog ispitnog postupka koji se temelji na fizičkim svojstvima dotičnog proizvoda.
iii. Dodana vrijednost ćelija
(31)
Nekoliko je stranaka tvrdilo da dodana vrijednost u postupku pretvorbe u ćelije čini najveći dio vrijednosti modula i stoga se ćelije moraju smatrati zasebnim proizvodom.
(32)
Ispitni postupak je pokazao da je proizvodnja ćelija tehnološki najsofisticiraniji dio postupka proizvodnje. Međutim, također je pokazao da su tri stupnja obrade međusobno povezana i da se dodana vrijednost ne koncentrira u konkretnoj fazi proizvodnog postupka, nego je raširena na cijeli postupak proizvodnje. Na temelju toga se tvrdnja odbacuje.
iv. Zasebna prodajna tržišta
(33)
Neke su zainteresirane stranke tvrdile da moduli, ćelije i pločice imaju zasebna prodajna tržišta i stoga bi se trebali smatrati različitim proizvodima, što pokazuje i činjenica da veliki broj proizvođača nije vertikalno integriran.
(34)
Moduli, ćelije i pločice ne mogu se smatrati zasebnim proizvodima čije se cijene mijenjaju samo ovisno o tržišnim čimbenicima. Zapravo su njihove cijene usko povezane i pod utjecajem cijene polisilicija. Isto tako, kako je objašnjeno u gornjim uvodnim izjavama od 23. do 25., dotični proizvod proizvodi se u jedinstvenom postupku proizvodnje s različitim stupnjevima. Činjenica da neki proizvođači nisu vertikalno integrirani posljedica je samo poslovne odluke i ekonomije razmjera te ne mijenja ovaj zaključak. Na temelju toga se argument morao odbaciti.
v. Krajnja upotreba i zamjenjivost
(35)
Nekoliko je zainteresiranih stranaka tvrdilo da se moduli, ćelije i pločice moraju smatrati različitim proizvodima, jer imaju drukčiju krajnju upotrebu i nisu međusobno zamjenjivi.
(36)
Kako je gore navedeno, ispitni postupak je pokazao da je postupak proizvodnje pločica, ćelija i modula jedinstveni proizvodni postupak i stoga pitanje zamjenjivosti različitih stupnjeva jedinstvenog proizvodnog postupka nije primjenjivo. Štoviše, moduli, ćelije i pločice imaju jednaku krajnju upotrebu, odnosno pretvorbu sunčeve svjetlosti u električnu energiju i stoga se ne mogu koristiti za druge primjene.
vi. Distribucijski kanali
(37)
Jedna je zainteresirana stranka tvrdila da moduli, ćelije i pločice nemaju jednake distribucijske kanale i stoga se ne mogu smatrati jedinstvenim proizvodom. Ispitni je postupak pokazao da se moduli, ćelije i pločice mogu distribuirati unutar različitih ili sličnih distribucijskih kanala. Međutim, glavni kriterij za definiranje jedinstvenog proizvoda su jednaka fizička, kemijska i tehnička svojstva i krajnja upotreba. Uzimajući u obzir gornje uvodne izjave od 27. do 29., zaključuje se da se stoga različiti distribucijski kanali ne smatraju odlučujućim elementom. Stoga bi argument trebalo odbaciti.
vii. Percepcija potrošača
(38)
Tvrdilo se da se moduli, ćelije i pločice bitno razlikuju u smislu percepcije potrošača i stoga se ne bi trebali smatrati jedinstvenim proizvodom.
(39)
Kako je i gore navedeno, glavni kriterij za definiranje jedinstvenog proizvoda su jednaka fizička, kemijska i tehnička svojstva i krajnja upotreba. Uzimajući u obzir gornje uvodne izjave od 27. do 29., zaključuje se da se stoga različita percepcija potrošača ne smatra odlučujućim elementom. Stoga bi argument trebalo odbaciti.
viii. Proizvodi s tankim filmom
(40)
Jedna je zainteresirana stranka tvrdila da bi fotonaponske proizvode s tankim filmom trebalo uključiti u definiciju dotičnog proizvoda, tvrdeći da imaju jednaka osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva i jednaku osnovnu krajnju upotrebu.
(41)
Fotonaponski proizvodi s tankim filmom jasno su isključeni iz definicije proizvoda (vidjeti gornju uvodnu izjavu 21.). Naime, fotonaponski proizvodi s tankim filmom imaju različita fizička, kemijska i tehnička svojstva u usporedbi s dotičnim proizvodom. Proizvode se u drukčijem postupku proizvodnje i to ne od kristalnog silicija koji je glavna sirovina za proizvodnju modula, ćelija i pločica. Imaju manju iskoristivost pretvorbe i manju izlaznu snagu te se stoga ne mogu koristiti za iste vrste primjena kao kod dotičnog proizvoda. Na temelju toga su se argumenti morali odbaciti.
ix. Isključivanje monokristalnih pločica
(42)
Jedna je zainteresirana stranka tvrdila da bi monokristalne pločice trebalo isključiti iz definicije dotičnog proizvoda, jer imaju drukčija fizička, kemijska i tehnička svojstva od multikristalnih pločica. Tvrdila je da se razlikuju u strukturi kristala, obliku i aspektima. Štoviše, tvrdilo se da se monokristalne pločice ne proizvode u Uniji.
(43)
Ispitni postupak je pokazao da monokristalne pločice imaju veću kvalitetu od multikristalnih pločica, iako se proizvode u sličnom proizvodnom postupku korištenjem iste glavne sirovine (polisilicija). Stoga se zaključuje da monokristalne pločice i multikristalne pločice imaju jednaka fizička, kemijska i tehnička svojstva.
(44)
Ispitni postupak je pokazao da je osnovna krajnja upotreba jednaka, jer su monokristalne pločice i multikristalne pločice isključivo namijenjene proizvodnji solarnih ćelija (monokristalnih odnosno multikristalnih ćelija) i dovode do proizvodnje solarnih modula (monokristalnih odnosno multikristalnih). Ne postoje bitne razlike između tih dviju vrsta pločica i međusobno su zamjenjive, jer se obje mogu koristiti za proizvodnju ćelija. Osim toga, što se tiče tvrdnje da se monokristalne pločice ne proizvode u Uniji, ispitni postupak je pokazao da se i monokristalne i multikristalne pločice proizvode u Uniji. Na temelju toga se argument mora odbaciti.
x. Poluproizvodi
(45)
Nadalje se tvrdilo da bi se pločice i ćelije trebale smatrati poluproizvodima, dok su moduli gotovi proizvodi. Stoga se ne bi trebali smatrati jedinstvenim proizvodom.
(46)
Kako je gore navedeno, glavni kriterij za definiranje jedinstvenog proizvoda su jednaka fizička, kemijska i tehnička svojstva i krajnja upotreba. Uzimajući u obzir gornje uvodne izjave od 27. do 29., zaključuje se da se stoga razlika između poluproizvoda i gotovih proizvoda ne smatra odlučujućim elementom. Stoga bi argument trebalo odbaciti.
xi. Solarni punjači
(47)
Jedna je zainteresirana stranka zatražila isključivanje solarnih ploča namijenjenih isključivo punjenju baterije od 12V, jer imaju drukčiju krajnju upotrebu od modula za priključenje na mrežu zbog činjenice da proizvode puno manji napon i stoga se ne mogu koristiti za priključenje na mrežu.
(48)
U skladu s obavijesti o pokretanju postupka, solarni punjači koji se sastoje od manje od šest ćelija, prijenosni su i opskrbljuju uređaje energijom ili pune baterije, isključeni su iz proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom. Moduli s više od šest ćelija namijenjeni isključivo punjenju baterija imaju jednaka osnovna svojstva i djelovanje kao moduli za priključivanje na mrežu. Koriste otvoreni strujni krug koji ima niži napon od kruga koji se koristi u modulima za priključenje na mrežu. Unatoč toj razlici, ispitni postupak je pokazao da se navedena vrsta modula može priključiti na mrežu. Niži napon može se jednostavno nadoknaditi povećanjem dimenzije i/ili broja ćelija. Stoga su moduli namijenjeni punjenju baterija koji se sastoje od više od šest ćelija obuhvaćeni definicijom dotičnog proizvoda.
xii. Zaključak
(49)
Na temelju gore navedenog privremeno se zaključuje da kristalni silicijski fotonaponski moduli ili ploče i ćelije i pločice, vrste koja se koristi u kristalnim silicijskim fotonaponskim modulima ili pločama, kako je gore opisano, čine jedinstveni proizvod. Međutim, Komisija će dodatno ispitati čine li moduli, ćelije i pločice jedinstveni proizvod ili dva ili tri zasebna proizvoda. Stoga se sve stranke pozivaju da iznesu svoje stavove o tom pitanju, uzimajući u obzir privremeni zaključak koji je Komisija donijela u ovoj fazi. U svakom slučaju, čak i ako se na kraju utvrdi da oni čine dva ili tri različita proizvoda, trenutačni ispitni postupak obuhvatit će sve te različite proizvode, a konačne mjere mogle bi se uvesti za module, ćelije i pločice neovisno o tome čine li jedan ili nekoliko proizvoda.
C. DAMPING
1.1. Tretman tržišnog gospodarstva
(50)
Prema članku 2. stavku 7. točki (b) Osnovne uredbe, u antidampinškim ispitnim postupcima koji se odnose na uvoz podrijetlom iz NRK-a, uobičajena se vrijednost određuje u skladu s člankom 2. stavcima od 1. do 6. za proizvođače za koje je utvrđeno da ispunjavaju kriterije utvrđene u članku 2. stavku 7. točki (c) Osnovne uredbe.
(51)
Ti kriteriji su ukratko određeni niže radi lakšeg snalaženja:
i.
poslovne odluke donose se kao odgovor na tržišne uvjete i bez značajnog uplitanja države, a troškovi odražavaju tržišne vrijednosti;
ii.
poduzeća imaju transparentan sustav osnovnih računovodstvenih podataka koje revidiraju nezavisni revizori u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima i koji se koriste za sve namjene;
iii.
ne postoje značajni poremećaji preneseni iz prijašnjeg sustava netržišnog gospodarstva;
iv.
pravna sigurnost i stabilnost osigurani su zakonima o stečaju i imovini; i
v.
konverzije valuta obavljaju se po tržišnoj stopi.
(52)
U ovom ispitnom postupku svi proizvođači izvoznici u uzorku zatražili su MET u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (b) Osnovne uredbe i odgovorili na obrazac zahtjeva za MET u danim rokovima.
(53)
Komisija je tražila sve podatke koje je smatrala potrebnima i provjerila podatke koji su dostavljeni u zahtjevima za MET u prostorijama dotičnih trgovačkih društava.
(54)
Provjerom je utvrđeno da nijedan od sedam proizvođača izvoznika (grupacije trgovačkih društava) koji su zatražili MET nije ispunio zahtjeve kriterija utvrđenih u članku 2. stavku 7. točki (c) Osnovne uredbe.
(55)
Svih sedam grupacija trgovačkih društava imalo je koristi od povlaštenih poreznih sustava i bespovratnih sredstava te stoga nisu mogle pokazati da ne podliježu značajnim poremećajima prenesenima iz prijašnjeg sustava netržišnog gospodarstva i tako nisu ispunile zahtjeve kriterija 3. procjene MET-a.
(56)
Šest grupacija trgovačkih društava nije pokazalo da njihova financijska izvješća revidiraju neovisni revizori u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima te stoga nije ispunilo zahtjeve kriterija 2. procjene MET-a.
(57)
Jedna grupacija trgovačkih društava nije pokazala da se na sva njezina trgovačka društva primjenjuju stečajni zakoni i nije ispunila zahtjeve kriterija 4. procjene MET-a.
(58)
Osim toga, tri grupacije trgovačkih društava nisu mogle pokazati da kod njih nema znatnog uplitanja države i nisu ispunile zahtjeve kriterija 1. procjene MET-a.
(59)
Nakon objave nalaza o MET-u, komentari su primljeni od svih trgovačkih društava u uzorku.
(60)
Dvije grupacije trgovačkih društava dale su komentar o postupku i tvrdile da je određivanje MET-a provedeno izvan roka, tj. nakon tromjesečnog razdoblja utvrđenog u članku 2. stavku 7. točki (c) Osnovne uredbe i da bi ispitni postupak stoga trebalo prekinuti bez odgode. U potporu tvrdnji oslanjali su se na odluke Suda u predmetima Brosmann (4) i Aokang Shoes (5).
(61)
Najprije se podsjeća da predmeti Brosmann i Aokang Shoes nisu primjereni za ocjenu zakonitosti analize MET-a u ovom ispitnom postupku, jer se ti predmeti, za razliku od ovog ispitnog postupka, odnose na situacije kada procjene MET-a uopće nisu provedene.
(62)
Nadalje, predmeti Brosmann i Aokang Shoes nisu relevantni za ocjenu zakonitosti ovog ispitnog postupka s obzirom na to da je Osnovna uredba u međuvremenu izmijenjena. Članak 2. stavak 7. Osnovne uredbe, kako je izmijenjena, kaže da Komisija određuje MET u pogledu trgovačkih društava uključenih u uzorak samo prema članku 17. Osnovne uredbe i to u roku od sedam mjeseci od pokretanja ispitnog postupka, ali ni u kom slučaju ne duže od osam mjeseci nakon pokretanja ispitnog postupka. Navedeni izmijenjeni članak primjenjuje se na sve nove ispitne postupke i one koji su u tijeku od 15. prosinca 2012., uključujući stoga ovaj postupak.
(63)
U svakom slučaju, mora se podržati tumačenje ustaljene sudske prakse da nije bilo povrede per se prava na utvrđivanje MET-a, bez obzira na činjenicu da se nije poštovao tromjesečni rok.
(64)
Primljeni glavni bitni komentari odnosili su se na povlašteni porezni sustav i bespovratna sredstva. Izvoznici nisu osporavali utvrđene činjenice, ali su postavili pitanje njihove važnosti za ispunjenje kriterija 3. za MET. Posebno su tvrdili da državne koristi ne predstavljaju znatan udio njihovih prometa.
(65)
U tom se pogledu napominje da sustav poreza na dohodak kojim se daje povlašteni tretman određenim trgovačkim društvima koje vlada smatra strateškima nikako nije sustav tržišnog gospodarstva. Takav je sustav još uvijek pod znatnim utjecajem državnog planiranja. Također se napominje da su poremećaji uzrokovani smanjenjima poreza na dohodak značajni, jer u potpunosti mijenjaju iznos dobiti prije oporezivanja koju trgovačko društvo mora ostvariti da bi bilo privlačno investitorima. Poremećaji su, također, stalni, a apsolutna korist primljena tijekom razdoblja ispitnog postupka, zbog prirode koristi, nije bitna za procjenu je li poremećaj „značajan”. Umjesto toga, procjena značaja treba se temeljiti na ukupnom učinku mjere na financijsko i gospodarsko stanje trgovačkog društva.
(66)
U pogledu kriterija 2., tri su grupacije trgovačkih društava tvrdile da poštuju odgovarajuća pravila međunarodnih računovodstvenih standarda, jer su američki konsolidirani financijski izvještaji u potpunosti u skladu s tim standardima. Neka su trgovačka društva tvrdila da su, općenito, njihovi financijski izvještaji u skladu s kineskim računovodstvenim standardima za koje ona smatraju da su istovjetni međunarodnim standardima. Međutim, pitanje nije jesu li kineski računovodstveni standardi u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima. Pitanje je jesu li financijski izvještaji u skladu s primjenjivim računovodstvenim standardima ili ne. Točnije, ti komentari nisu odgovorili na činjenicu da je, s obzirom na individualne financijske izvještaje dotičnih kineskih trgovačkih društava, utvrđena povreda određenog broja međunarodnih računovodstvenih standarda (i odgovarajućih kineskih standarda), uključujući posebno amortizaciju zaliha i objavu transakcija povezanih stranaka.
(67)
U pogledu kriterija 1., uzimajući u obzir komentare primljene od stranaka i u svjetlu odluke u predmetu C-337/09 P (6), zaključuje se da su taj kriterij ispunila sva trgovačka društva. Međutim, ukupna odluka o utvrđivanju MET-a za sve izvoznike u uzorku ostaje nepromijenjena, jer još uvijek nisu ispunili zahtjeve kriterija 2. i 3.
(68)
U pogledu kriterija 4., grupacija trgovačkih društava iz gornje uvodne izjave 57. mogla je pokazati da je u međuvremenu pokrenut stečajni postupak protiv glavnog kineskog trgovačkog društva u grupaciji. Stoga se zaključuje da je ova grupacija trgovačkih društava ispunila taj kriterij. Međutim, ukupna odluka o utvrđivanju MET-a za tu grupaciju trgovačkih društava ostaje nepromijenjena, jer još uvijek nije ispunila zahtjeve kriterija 2. i 3.
(69)
Kao zaključak, nije se pokazalo da je bilo koji proizvođač izvoznik u uzorku ispunio kriterije 2. i/ili 3. Dakle, tim se trgovačkim društvima ne može odobriti MET.
1.2. Individualno ispitivanje
(70)
Zahtjeve za individualno ispitivanje prema članku 17. stavku 3. Osnovne uredbe podnijelo je 18 proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača izvoznika koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak.
(71)
S obzirom na veliki broj primljenih zahtjeva, Komisija je privremeno zaključila da bi individualna ispitivanja bila nepotrebno teška i onemogućila pravovremeni dovršetak ispitnog postupka. Stoga je privremeno odlučeno da se neće prihvatiti niti jedan zahtjev za individualno ispitivanje.
1.3. Analogna zemlja
(72)
U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe, uobičajena vrijednost za proizvođače izvoznike kojima nije dodijeljen MET utvrđuje se na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u trećoj zemlji tržišnog gospodarstva („analogna zemlja”).
(73)
U obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da namjerava koristiti SAD kao primjerenu analognu zemlju za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti za NRK i pozvala sve zainteresirane stranke da to komentiraju.
(74)
Brojni izvoznici i uvoznici dostavili su komentare o izboru analogne zemlje tvrdeći da SAD ne bi bio primjerena analogna zemlja, uglavnom zbog činjenice da je američko tržište bilo zaštićeno od kineskog uvoza tijekom dijela RIP-a antidampinškim i antisubvencijskim mjerama.
(75)
Zainteresirane stranke predložile su Tajvan, Indiju i Južnu Koreju kao primjerenije analogne zemlje. Nakon tih komentara odlučeno je proširiti analizu u pogledu utvrđivanja primjerene analogne zemlje. Kao rezultat toga, kontaktirati su svi veliki proizvođači solarnih ploča. Ukupno su kontaktirana 34 trgovačka društva u Indiji, 9 trgovačkih društava u Japanu, 15 trgovačkih društava u Maleziji, 2 trgovačka društva u Meksiku, 34 trgovačka društva u Koreji, 9 trgovačkih društava u Singapuru, 43 trgovačka društva na Tajvanu i 21 trgovačko društvo u SAD-u.
(76)
Odgovori su primljeni od dvaju trgovačkih društava u Indiji, dvaju na Tajvanu i dvaju u SAD-u. Budući da su trgovačka društva na Tajvanu gotovo isključivo proizvodila fotonaponske ćelije, dok je kineski izvoz bio uglavnom u obliku modula, a SAD se smatrao neprimjerenim u svjetlu primljenih komentara, privremeno je odlučeno koristiti Indiju kao analognu zemlju. Trebalo bi napomenuti da Komisija može preispitati to pitanje ako se u daljnjem ispitnom postupku pokaže da moduli, ćelije i pločice čine dva ili tri različita proizvoda. Točnije, budući da Indija ne proizvodi pločice, možda će se morati odabrati drukčija analogna zemlja za pločice.
(77)
Jedan je indijski proizvođač dostavio nepotpuni odgovor. Stoga se informacije primljene od tog trgovačkog društva ne mogu koristiti za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. Međutim, informacije koje je dostavilo to trgovačko društvo i koje su provjerene mogle bi se koristiti za potvrdu da su informacije koje je dostavio proizvođač iz analogne zemlje koji u potpunosti surađuje doista reprezentativne za indijsko tržište.
1.4. Uobičajena vrijednost
(78)
S obzirom na to da nijednom kineskom izvozniku u uzorku nije odobren MET, uobičajena vrijednost utvrđena je prema odredbama članka 2. stavka 7. točke (a) Osnovne uredbe, pri čemu je Indija analogna treća zemlja tržišnog gospodarstva.
(79)
Najprije su utvrđene vrste proizvoda koje na domaćem tržištu prodaje proizvođač iz analogne zemlje, a koje su bile istovjetne ili izravno usporedive s vrstama koje se prodaju radi izvoza u Uniju.
(80)
Komisija je naknadno ispitala može li se za svaku vrstu istovjetnog proizvoda proizvođača iz analogne zemlje koji prodaje na domaćem tržištu smatrati da se prodaje u uobičajenom tijeku trgovine. To je učinjeno tako što je za svaku vrstu proizvoda utvrđen udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom RIP-a.
(81)
Kada je obujam prodaje vrste proizvoda, prodan po neto prodajnoj cijeni jednakoj ili višoj od izračunanog troška proizvodnje, iznosio više od 80 % ukupnog obujma prodaje navedene vrste, te kada je ponderirana prosječna prodajna cijena navedene vrste bila jednaka trošku proizvodnje ili viša od njega, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnim domaćim cijenama. Navedena je cijena izračunana kao ponderirani prosjek cijena cjelokupne prodaje na domaćem tržištu iste vrste ostvarene tijekom RIP-a.
(82)
Kada je obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda iznosio 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje navedene vrste, ili kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila ispod troška proizvodnje, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni, izračunanoj kao ponderirani prosjek profitabilne prodaje samo navedene vrste.
(83)
Kada su sve vrste proizvoda prodane s gubitkom, smatralo se da nisu prodane u uobičajenom tijeku trgovine.
(84)
Za prodaju vrsta proizvoda koja nije ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine, kao i za vrste proizvoda koje nisu prodane u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu, korištena je izračunana uobičajena vrijednost.
(85)
Kako bi se izračunala uobičajena vrijednost, ponderirani prosjek nastalih prodajnih, općih i administrativnih (POA) troškova i ponderirana prosječna dobit koju je ostvario jedini proizvođač koji u potpunosti surađuje iz analogne zemlje kroz domaću prodaju istovjetnog proizvoda, u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka, dodani su njegovom prosječnom trošku proizvodnje tijekom razdoblja ispitnog postupka. Kada je bilo potrebno, troškovi proizvodnje i POA prilagođeni su prije nego što su se koristili za ispitivanje uobičajenog tijeka trgovine i za izračun uobičajenih vrijednosti.
(86)
Za solarne pločice uobičajena se vrijednost nije mogla utvrditi korištenjem metodologije opisane u gornjim uvodnim izjavama od 79. do 85., jer nijedan indijski proizvođač koji surađuje nije prodavao solarne pločice. Provjereno je može li se uobičajena vrijednost utvrditi na temelju vrlo sličnog proizvoda primjenom potrebnih prilagodba za razlike u fizičkim svojstvima, ako postoje. U slučaju solarnih pločica najsličniji bi proizvod bila solarna ćelija. Međutim, pločice se moraju podvrgnuti značajnoj obradi da postanu ćelije. Štoviše, za korištenje te metode trebale bi se napraviti značajne prilagodbe koje se ne mogu pouzdano izračunati. Stoga se uobičajena vrijednost ćelije ne može koristiti kao temelj za izračun uobičajene vrijednosti pločice. S druge strane, razmatralo se korištenje cijena pločica koje su proizvođači iz zemalja tržišnog gospodarstva prodavali na indijskom tržištu, jer su te cijene reprezentativne za tržišne uvjete koji prevladavaju na tržištu za pločice u Indiji. Budući da je Južna Koreja najveći dobavljač pločica iz zemlje tržišnog gospodarstva za proizvođače iz analogne zemlje, uobičajena vrijednost utvrđena je na temelju cijena južnokorejskih pločica na indijskom tržištu.
1.5. Izvozna cijena
(87)
Proizvođači izvoznici ostvarili su izvoznu prodaju u Uniju izravno nezavisnim kupcima ili putem povezanih trgovačkih društava koja se nalaze u Uniji.
(88)
Kada se izvozna prodaja u Uniju izvršila izravno nezavisnim kupcima u Uniji, izvozne su cijene utvrđene na temelju stvarno plaćenih cijena ili cijena koje je trebalo platiti za dotični proizvod u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe.
(89)
Kada se izvozna prodaja u Uniji izvršila putem povezanih trgovačkih društava koja se nalaze u Uniji, izvozne cijene utvrđene su na temelju cijene prve preprodajne cijene tih trgovačkih društava nezavisnim kupcima u Uniji prema članku 2. stavku 9. Osnovne uredbe. Izvršene su prilagodbe cijena za sve troškove koji su nastali između uvoza i ponovne prodaje, uključujući prodajne, opće i administrativne troškove i dobit. U pogledu profitne marže, korištena je dobit koju je ostvario nepovezani uvoznik dotičnog proizvoda koji surađuje, jer se stvarna dobit povezanog uvoznika nije smatrala pouzdanom zbog odnosa između proizvođača izvoznika i povezanog uvoznika.
1.6. Usporedba
(90)
Usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene izvršena je na temelju cijene franko tvornica.
(91)
Kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, napravljene su odgovarajuće prilagodbe na temelju razlika koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe.
(92)
Provedene su odgovarajuće prilagodbe u svim slučajevima na temelju fizičkih svojstava, posrednih poreza, troškova prijevoza, osiguranja, manipuliranja, utovara i popratnih troškova, pakiranja, kredita, provizija i bankovnih naknada kada je utvrđeno da su ti troškovi opravdani, točni i potkrijepljeni dokazima.
1.7. Dampinške marže
(93)
Za trgovačka društva u uzorku ponderirana prosječna uobičajena vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda utvrđena za analognu zemlju uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste dotičnog proizvoda, kako je predviđeno člankom 2. stavkom 11. i stavkom 12. Osnovne uredbe.
(94)
Ponderirana prosječna dampinška marža proizvođača izvoznika koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak izračunana je u skladu s odredbama članka 9. stavka 6. Osnovne uredbe. Ta je marža utvrđena kao ponderirani prosjek marža utvrđenih za proizvođače izvoznike u uzorku.
(95)
U pogledu svih ostalih proizvođača izvoznika iz NRK-a dampinške marže utvrđene su na temelju dostupnih činjenica u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. Zato je najprije utvrđena razina suradnje usporedbom obujma izvoza u Uniju koji su prijavili proizvođači izvoznici koji surađuju s ukupnim obujmom kineskog uvoza u Uniju.
(96)
Budući da je suradnja predstavljala više od 80 % ukupnog kineskog uvoza u Uniju, razina suradnje može se smatrati visokom. S obzirom na to da nema razloga vjerovati da neki proizvođač izvoznik ne bi namjerno surađivao, preostala dampinška marža postavljena je na razinu trgovačkog društva iz uzorka s najvišom dampinškom maržom. To se smatralo primjerenim, jer nije bilo naznaka da su trgovačka društva koja ne surađuju vršila damping na nižoj razini te kako bi se osigurala učinkovitost mjera.
(97)
Na temelju toga, privremene ponderirane prosječne dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Trgovačko društvo
Dampinška marža
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co. Ltd,
93,3 %
Delsolar (Wujiang) Co. Ltd,
112,6 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd,
88,4 %
JingAo Solar Co. Ltd;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd,
99,0 %
Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd,
48,1 %
Wuxi Suntech Power Co. Ltd;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd;
Suntech Power Co. Ltd;
Wuxi Sun-Shine Power Co. Ltd;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd,
71,5 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd,
96,2 %
Ostala trgovačka društva koja surađuju (Prilog)
88,5 %
Sva ostala trgovačka društva
112,6 %
D. ŠTETA
1. Definicija industrije Unije i proizvodnje Unije
(98)
Istovjetni proizvod proizvodilo je oko 220 proizvođača u Uniji. Ona čine industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe, te se dalje u tekstu navode kao „industrija Unije”.
(99)
Sve dostupne informacije o industriji Unije, uključujući informacije dostavljene u pritužbi, makroekonomski podaci koje je dostavio Europressedienst, nezavisno društvo za savjetovanje („savjetnik”) i provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ iz Unije u uzorku korišteni su za utvrđivanje ukupne proizvodnje Unije za RIP, jer potpune javne informacije o proizvodnji nisu bile dostupne. Budući da se moduli, ćelije i pločice uvoze u Uniju pod carinskim brojevima koji obuhvaćaju druge proizvode koji nisu predmet ovog ispitnog postupka, Eurostat se nije mogao koristiti za utvrđivanje obujma i vrijednosti uvoza. Obujam i vrijednosti uvoza temeljili su se na podacima koje je dostavio savjetnik. Kada je to bilo moguće, podaci primljeni od savjetnika unakrsno su provjereni u odnosu na javne izvoze i provjerene odgovore na upitnik.
(100)
Na temelju navedenog, ukupna proizvodnja Unije procijenjena je na oko 4 GW za module, 2 GW za ćelije i 2 GW za pločice tijekom RIP-a.
(101)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 10., 10 proizvođača iz Unije odabrano je u uzorak koji predstavlja 18-21 % ukupne proizvodnje modula u Uniji, 17-24 % ukupne proizvodnje ćelija u Uniji i 28-35 % ukupne proizvodnje pločica u Uniji.
2. Utvrđivanje odgovarajućeg tržišta Unije
(102)
Dio industrije Unije vertikalno je integriran, a znatan dio proizvodnje industrije Unije namijenjen je vlastitoj upotrebi, posebno proizvodnji ćelija i pločica.
(103)
Kako bi se utvrdilo je li ili nije industrija Unije pretrpjela štetu i utvrdila potrošnja i drugi gospodarski pokazatelji, ispitano je je li i u kojoj mjeri naknadno korištenje proizvodnje industrije Unije u pogledu istovjetnog proizvoda („vlastita” upotreba) trebalo uzeti u obzir.
(104)
Kako bi se dobila što potpunija slika stanja industrije Unije, analizirani su podaci za cjelokupnu aktivnost u vezi s istovjetnim proizvodom te je naknadno utvrđeno je li proizvodnja bila namijenjena za vlastitu upotrebu ili za slobodno tržište.
(105)
Utvrđeno je da bi trebalo ispitati sljedeće gospodarske pokazatelje koji se odnose na industriju Unije upućivanjem na ukupnu aktivnost (uključujući vlastito korištenje industrije): potrošnju, obujam prodaje, proizvodnju, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, rast, ulaganja, zalihe, zaposlenost, produktivnost, novčani tok, povrat ulaganja, sposobnost prikupljanja kapitala i visinu dampinške marže. Razlog tome je činjenica da je ispitni postupak pokazao da bi se ti pokazatelji mogli razumno ispitati upućivanjem na cijelu aktivnost, jer je proizvodnja namijenjena vlastitoj upotrebi bila jednako pogođena konkurencijom uvoza iz dotične zemlje. Dalje u tekstu vlastito i slobodno tržište zajedno se navode kao „ukupno tržište”.
(106)
Što se tiče profitabilnosti, analiza je bila usmjerena na slobodno tržište, jer je utvrđeno da cijene na vlastitom tržištu nisu uvijek odražavale tržišne cijene i imale su učinak na taj pokazatelj.
3. Potrošnja Unije
(107)
Potrošnja Unije uključivala je ukupan obujam uvoza dotičnog proizvoda i obujam ukupne prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji, uključujući proizvode namijenjene vlastitoj upotrebi. Potpuni podaci za ukupnu prodaju industrije Unije na tržištu Unije nisu bili dostupni. Nadalje, uvoz u Uniju evidentiran je pod carinskim brojevima koji obuhvaćaju druge proizvode koji nisu predmet ovog ispitnog postupka. Slijedom toga se Eurostat nije mogao koristiti za utvrđivanje obujma i vrijednosti uvoza. Stoga se potrošnja Unije temeljila na podacima koje je dostavio savjetnik naveden u gornjoj uvodnoj izjavi 99. i unakrsno je provjerena u odnosu na javne izvore kao što su istraživanja tržišta i javno dostupne studije te u odnosu na provjerene odgovore na upitnik.
(108)
Potrošnja Unije razvijala se kako slijedi:
Tablica 1-a
Potrošnja Unije za module (u MW)
2009.
2010.
2011.
RIP
Ukupno tržište
5 465
12 198
19 878
17 538
Indeks (2009. = 100)
100
223
364
321
Izvor: Europressedienst
Tablica 1-b
Potrošnja Unije za ćelije (u MW)
2009.
2010.
2011.
RIP
Ukupno tržište
2 155
3 327
4 315
4 021
Indeks (2009. = 100)
100
154
200
187
Izvor: Europressedienst
Tablica 1-c
Potrošnja Unije za pločice (u MW)
2009.
2010.
2011.
RIP
Ukupno tržište
1 683
2 376
2 723
2 163
Indeks (2009. = 100)
100
141
162
129
Izvor: Europressedienst
(109)
U razmatranom razdoblju ukupna se potrošnja Unije povećala za 221 % za module, 87 % za ćelije i 29 % za pločice između 2009. i RIP-a, ali se smanjila tijekom RIP-a u usporedbi s 2011. Ukupno gledano, potrošnja Unije u pogledu proizvoda iz ispitnog postupka znatno se povećala u usporedbi s razinom iz 2009.
4. Uvoz iz dotične države
4.1. Obujam i tržišni udio uvoza iz dotične zemlje
(110)
Uvoz u Uniju iz dotične zemlje razvijao se kako slijedi:
Tablica 2-a
Uvoz modula iz NRK-a (u MW)
2009.
2010.
2011.
RIP
Obujam uvoza iz NRK-a
3 425
8 606
15 810
13 986
Indeks (2009. = 100)
100
251
462
408
Tržišni udio na ukupnom tržištu
63 %
71 %
80 %
80 %
Izvor: Europressedienst
Tablica 2-b
Uvoz ćelija iz NRK-a (u MW)
2009.
2010.
2011.
RIP
Obujam uvoza iz NRK-a
175
530
970
1 019
Indeks (2009. = 100)
100
303
554
582
Tržišni udio na ukupnom tržištu
8 %
16 %
22 %
25 %
Izvor: Europressedienst
Tablica 2-c
Uvoz pločica iz NRK-a (MW)
2009.
2010.
2011.
RIP
Obujam uvoza iz NRK-a
95
523
880
711
Indeks (2009. = 100)
100
551
926
748
Tržišni udio na ukupnom tržištu
6 %
22 %
32 %
33 %
Izvor: Europressedienst
(111)
Tijekom razmatranog razdoblja obujam uvoza u Uniju iz dotične zemlje povećao se znatno za 308 % za module, 483 % za ćelije i 648 % za pločice. To je dovelo do značajnog povećanja tržišnog udjela uvoza iz dotične zemlje u Uniju. Točnije, tržišni udio uvoza iz dotične zemlje povećao se sa 63 % na 80 % za module, s 8 % na 25 % za ćelije i sa 6 % na 33 % za pločice. Ukupno gledano, između 2009. i RIP-a obujam i tržišni udio uvoza dotičnog proizvoda iz NRK-a znatno su se povećali.
(112)
Trebalo bi napomenuti da je povećanje uvoza iz dotične zemlje bilo puno veće od povećanja potrošnje Unije za dotični proizvod. Slijedom toga, proizvođači izvoznici mogli su imati koristi od sve veće potrošnje Unije i njihov je položaj na tržištu ojačao zbog većih tržišnih udjela.
4.2. Cijene uvoza i sniženje cijena
(113)
Prosječna cijena uvoza u Uniju iz dotične zemlje razvijala se kako slijedi:
Tablica 3-a
Uvozna cijena modula iz NRK-a (u EUR/kW)
2009.
2010.
2011.
RIP
Uvozne cijene
2 100
1 660
1 350
764
Indeks (2009. = 100)
100
79
64
36
Izvor: Europressedienst i provjereni odgovori na upitnik za odabir uzoraka
Tablica 3-b
Uvozna cijena ćelija iz NRK-a (u EUR/kW)
2009.
2010.
2011.
RIP
Uvozne cijene
890
650
620
516
Indeks (2009. = 100)
100
73
70
58
Izvor: Europressedienst i provjereni odgovori na upitnik za odabir uzoraka
Tablica 3-c
Uvozna cijena pločica iz NRK-a (u EUR/kW)
2009.
2010.
2011.
RIP
Uvozne cijene
550
400
400
333
Indeks (2009. = 100)
100
73
73
60
Izvor: Europressedienst i provjereni odgovori na upitnik za odabir uzoraka
(114)
Prosječna uvozna cijena iz NRK-a smanjila se znatno tijekom razmatranog razdoblja za module, ćelije i pločice. Za module se prosječna uvozna cijena smanjila za 64 %, s 2 100 EUR/kW 2009. na 764 EUR/kW tijekom RIP-a. Jednako tako, prosječna uvozna cijena ćelija iz NRK-a smanjila se za 42 % s 890 EUR/kW na 516 EUR/kW. Prosječna uvozna cijena pločica smanjila se za 40 % s 550 EUR/kW na 333 EUR/kW tijekom razmatranog razdoblja.
(115)
Ukupno gledano, cijena dotičnog proizvoda znatno se smanjila između 2009. i RIP-a.
(116)
Kako bi se odredilo sniženje cijene tijekom RIP-a, ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije u uzorku naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene razini franko tvornica, uspoređene su s odgovarajućim ponderiranim prosječnim cijenama po vrsti proizvoda za uvoz od kineskih proizvođača izvoznika koji surađuju prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđenima na osnovi CIF s odgovarajućim prilagodbama za troškove nakon uvoza, tj. troškove carinjenja, manipuliranja i utovara. Korišteni su prosječni troškovi nakon uvoza dvojice uvoznika modula u uzorku. Činjenica da njihova glavna djelatnost nije bio uvoz, nego montaža modula, nije utjecala na reprezentativnost podataka.
(117)
Usporedba cijena napravljena je za svaku vrstu za poslove na istoj razini trgovine, primjereno prilagođena prema potrebi, nakon odbijanja rabata i popusta. Rezultat usporedbe, kad se izrazi kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom RIP-a, pokazao je ponderirane prosječne marže sniženja cijene u rasponima od 17,5 do 30,7 % za module, od 4 do 24,2 % za ćelije, od 16,6 do 21,6 % za pločice i od 11,2 do 27,5 % ukupno za dotični proizvod.
5. Gospodarsko stanje industrije Unije
5.1. Općenito
(118)
Prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala sve važne gospodarske čimbenike i pokazatelje koji su utjecali na stanje industrije Unije.
(119)
Kako je navedeno u gornjim uvodnim izjavama od 7. do 10., odabir uzoraka se koristio za ispitivanje štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(120)
Za potrebe analize štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je analizirala makroekonomske pokazatelje za razmatrano razdoblje na temelju podataka dobivenih od nezavisnog savjetnika navedenog u gornjoj uvodnoj izjavi 99. koji se odnose na sve proizvođače iz Unije. Komisija je analizirala mikroekonomske pokazatelje na temelju provjerenih odgovora na upitnik proizvođačâ iz Unije.
(121)
Za potrebe ovog ispitnog postupka, procjenjivali su se sljedeći makroekonomski pokazatelji na temelju informacija koje se odnose na sve proizvođače istovjetnog proizvoda u Uniji: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prošlog dampinga.
(122)
Procjenjivali su se sljedeći mikroekonomski pokazatelji na temelju informacija koje se odnose na sve proizvođače istovjetnog proizvoda u uzorku u Uniji: Prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.
(123)
Jedna je zainteresirana stranka tvrdila da se tržišni uvjeti dotičnog proizvoda razlikuju prema državi članici i da bi stoga analizu štete trebalo provesti na razini pojedine države članice. Taj navod nije bio potkrijepljen. Osim toga, ispitni postupak nije pokazao posebne okolnosti koje bi opravdale analizu štete prema državi članici. Stoga je ova tvrdnja odbačena.
5.2. Makroekonomski pokazatelji
5.2.1. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(124)
Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta razvijali su se kako slijedi:
Tablica 4-a
Moduli - proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta (MW)
2009.
2010.
2011.
RIP
Obujam proizvodnje
2 155
3 327
4 315
4 021
Indeks (2009. = 100)
100
154
200
187
Proizvodni kapacitet
4 739
6 983
9 500
9 740
Indeks (2009. = 100)
100
147
200
206
Iskorištenost kapaciteta
45 %
48 %
45 %
41 %
Izvor: Europressedienst
Tablica 4-b
Ćelije - proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta (MW)
2009.
2010.
2011.
RIP
Obujam proizvodnje
1 683
2 376
2 723
2 024
Indeks (2009. = 100)
100
141
162
120
Proizvodni kapacitet
2 324
3 264
3 498
3 231
Indeks (2009. = 100)
100
140
151
139
Iskorištenost kapaciteta
72 %
73 %
78 %
63 %
Izvor: Europressedienst
Tablica 4-c
Pločice - proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta (MW)
2009.
2010.
2011.
RIP
Obujam proizvodnje
1 600
2 677
2 553
2 017
Indeks (2009. = 100)
100
167
160
126
Proizvodni kapacitet
2 600
3 410
3 945
3 636
Indeks (2009. = 100)
100
131
152
140
Iskorištenost kapaciteta
62 %
79 %
65 %
55 %
Izvor: Europressedienst
(125)
Ukupno se tijekom razmatranog razdoblja proizvodnja Unije u pogledu modula povećala za 87 %. Proizvodnja je dosegla vrhunac 2011., a zatim pala tijekom RIP-a. Proizvodnja Unije u pogledu modula povećavala se puno sporije od rasta potrošnje, koja se više nego utrostručila tijekom istog razdoblja. U odnosu na znatno povećanje potrošnje, proizvođači iz Unije udvostručili su svoj proizvodni kapacitet za module tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, unatoč visokim razinama proizvodnje, stopa iskorištenosti kapaciteta industrije Unije smanjila se za 4 postotna boda, dosegnuvši samo 41 % tijekom RIP-a.
(126)
Ukupno se tijekom razmatranog razdoblja proizvodnja Unije u pogledu ćelija povećala za 20 %. Dosegnula je vrhunac 2011., a zatim se smanjila tijekom RIP-a. Proizvodnja Unije u pogledu ćelija slijedila je trend potrošnje Unije s blažim povećanjem do 2011., a zatim naglašenim padom tijekom RIP-a. U skladu s razvojem potrošnje Unije, industrija Unije najprije je povećala svoj kapacitet za 51 % do 2011., a zatim je pala tijekom RIP-a. Ukupno se tijekom razmatranog razdoblja kapacitet povećao za 39 %. Stopa iskorištenosti kapaciteta povećavala se do 2011. i dosegnula vrhunac od 78 %, a zatim pala za 15 postotnih bodova tijekom RIP-a. Ukupno se iskorištenost kapaciteta industrije Unije u pogledu ćelija smanjila tijekom razmatranog razdoblja i dosegnula 63 % tijekom RIP-a.
(127)
Ukupno se tijekom razmatranog razdoblja proizvodnja Unije u pogledu pločica povećala za 26 %. Proizvodnja Unije dosegnula je vrhunac 2010., a zatim se stalno smanjivala 2011. te na još niže razine tijekom RIP-a. Kao odgovor na povećanu potrošnju Unije, proizvođači pločica iz Unije povećali su svoj proizvodni kapacitet za 52 % do 2011., a zatim se njihov kapacitet smanjio tijekom RIP-a. Neovisno o tome, ukupno se tijekom razmatranog razdoblja proizvodnja Unije u pogledu pločica povećala za 40 %. Unatoč povećanju proizvodnje, stopa iskorištenosti kapaciteta industrije Unije u pogledu pločica povećavala se do 2010., a zatim se stalno smanjivala nakon tog razdoblja, i pretvorila se u ukupan pad od 7 postotnih bodova tijekom razdoblja, dosegnuvši 55 % tijekom RIP-a.
(128)
Stoga je industrija Unije povećala svoj kapacitet kao odgovor na povećanu potrošnju. Međutim, razine proizvodnje industrije Unije povećavale su se puno sporije od potrošnje, što je dovelo do pada stopa iskorištenosti kapaciteta za dotični proizvod tijekom razmatranog razdoblja.
5.2.2. Obujam prodaje i tržišni udio
(129)
Obujam prodaje i tržišni udio industrije Unije razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:
Tablica 5-a
Moduli - obujam prodaje i tržišni udio (u MW)
2009.
2010.
2011.
RIP
Obujam prodaje na tržištu Unije
1 037
1 890
2 683
2 357
Indeks (2009. = 100)
100
182
259
227
Tržišni udio
19 %
15 %
13 %
13 %
Izvor: Europressedienst
Tablica 5-b
Ćelije - obujam prodaje i tržišni udio (u MW)
2009.
2010.
2011.
RIP
Obujam prodaje na ukupnom tržištu
1 470
1 913
2 245
1 545
Indeks (2009. = 100)
100
130
153
105
Tržišni udio
68 %
57 %
52 %
38 %
Izvor: Europressedienst
Tablica 5-c
Pločice - obujam prodaje i tržišni udio (u MW)
2009.
2010.
2011.
RIP
Obujam prodaje na ukupnom tržištu
1 363
1 520
1 608
1 269
Indeks (2009. = 100)
100
112
118
93
Tržišni udio
81 %
64 %
59 %
59 %
Izvor: Europressedienst
(130)
Obujam prodaje modula povećao se za 127 % tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, u kontekstu povećanja potrošnje od 221 %, to se pretvorilo u pad tržišnog udjela industrije Unije s 19 % 2009. na 13 % tijekom RIP-a. Što se tiče ćelija, prodaja industrije Unije povećala se vrlo malo za 5 %, dok se potrošnja povećala za 87 %, što je dovelo do smanjenja tržišnog udjela sa 68 % 2009. na 38 % tijekom RIP-a. Što se tiče pločica, ukupni obujam prodaje smanjio se za 7 % u odnosu na povećanu potrošnju, što je dovelo do pada tržišnog udjela za pločice s 81 % 2009. na 59 % tijekom RIP-a.
(131)
Kao odgovor na sve veću potrošnju, prodaja modula i ćelija industrije Unije povećala se puno manje od uvoza iz dotične zemlje, dok se prodaja pločica smanjila. Stoga industrija Unije nije mogla imati koristi od sve veće potrošnje. Kao posljedica toga, tržišni udio za sva tri segmenta smanjio se tijekom razmatranog razdoblja.
5.2.3. Zaposlenost i produktivnost
(132)
Zaposlenost i produktivnost razvijale su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:
Tablica 6-a
Moduli -zaposlenost i produktivnost
2009.
2010.
2011.
RIP
Broj zaposlenika
11 779
15 792
17 505
16 419
(Indeks 2009. = 100)
100
134
149
139
Produktivnost (kW/zaposlenik)
183
211
247
245
(Indeks 2009. = 100)
100
115
135
134
Izvor: Europressedienst
Tablica 6-b
Ćelije -zaposlenost i produktivnost
2009.
2010.
2011.
RIP
Broj zaposlenika
5 281
5 937
5 641
4 782
(Indeks 2009. = 100)
100
112
107
91
Produktivnost (kW/zaposlenik)
319
400
483
423
(Indeks 2009. = 100)
100
126
151
133
Izvor: Europressedienst
Tablica 6-c
Pločice - zaposlenost i produktivnost
2009.
2010.
2011.
RIP
Broj zaposlenika
1 944
3 853
4 291
3 920
(Indeks 2009. = 100)
100
198
221
202
Produktivnost (kW/zaposlenik)
823
695
595
515
(Indeks 2009. = 100)
100
84
72
63
Izvor: Europressedienst
(133)
Zaposlenost se povećala između 2009. i RIP-a za module i pločice za 39 % odnosno 102 %, dok se smanjila za 9 % za ćelije. Međutim, napominje se da se zaposlenost povećavala do 2011., a zatim smanjila tijekom RIP-a za module i pločice. Za ćelije se zaposlenost povećavala do 2010., a zatim smanjila tijekom 2011. i RIP-a. Ukupna produktivnost pokazala je pozitivne trendove za module i ćelije povećavši se za 34 % i 33 %. To je djelomično posljedica napora industrije Unije da odgovori na pritisak koji je vršio dampinški uvoz iz NRK-a. Međutim, ukupna se produktivnost za pločice smanjila za 37 % tijekom razmatranog razdoblja.
(134)
Stoga, u skladu s padom proizvodnje Unije u pogledu modula i pločica između 2011. i RIP-a, smanjila se i zaposlenost za module i pločice tijekom istog razdoblja. Za ćelije se zaposlenost povećavala do 2010., a zatim smanjila 2011. i tijekom RIP-a, dok se proizvodnja Unije u pogledu ćelija stalno povećavala do 2011., a zatim počela padati.
5.2.3.1. Visina dampinške marže i oporavak od prošlog dampinga
(135)
Sve dampinške marže značajno su više od razine de minimis. U pogledu utjecaja visine stvarnih dampinških marži na industriju Unije, s obzirom na obujam i cijene uvezenih proizvoda iz dotične zemlje, taj se utjecaj može smatrati znatnim.
(136)
Budući da je ovo prvi antidampinški ispitni postupak u pogledu dotičnog proizvoda, oporavak od prošlog dampinga nije relevantan.
5.3. Mikroekonomski pokazatelji
5.3.1. Cijene i čimbenici koji utječu na cijene
(137)
Prosječne prodajne cijene proizvođačâ iz Unije u uzorku nepovezanim kupcima u Uniji razvijale su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:
Tablica 7-a
Moduli - prosječne prodajne cijene u Uniji
2009.
2010.
2011.
RIP
Prosječna prodajna cijena u Uniji na slobodnom tržištu (EUR/kW)
2 198,75
1 777,15
1 359,35
1 030,83
(Indeks 2009. = 100)
100
81
62
47
Trošak proizvodnje (EUR/kW)
2 155,02
1 599,44
1 400,13
1 123,60
(Indeks 2009. = 100)
100
74
65
52
Izvor: provjereni odgovori na upitnik
Tablica 7-b
Ćelije - prosječne prodajne cijene u Uniji
2009.
2010.
2011.
RIP
Prosječna prodajna cijena u Uniji na slobodnom tržištu (EUR/kW)
1 525,09
1 160,99
777,62
474,91
(Indeks 2009. = 100)
100
76
51
31
Trošak proizvodnje (EUR/kW)
1 647,10
1 021,67
1 057,56
745,61
(Indeks 2009. = 100)
100
62
64
45
Izvor: provjereni odgovori na upitnik
Tablica 7-c
Pločice - prosječne prodajne cijene u Uniji
2009.
2010.
2011.
RIP
Prosječna prodajna cijena u Uniji na slobodnom tržištu (EUR/kW)
709
564
515
426
(Indeks 2009. = 100)
100
80
73
60
Trošak proizvodnje (EUR/kW)
631
496
520
648
(Indeks 2009. = 100)
100
78
82
103
Izvor: provjereni odgovori na upitnik
(138)
Prodajne su cijene jako pale tijekom razmatranog razdoblja, tj. za 53 % za module, za 69 % za ćelije i za 40 % za pločice. Prodajne su se cijene stalno smanjivale tijekom razmatranog razdoblja, no pad cijene bio je posebno izražen tijekom RIP-a kada su se srušile na neodržive razine. Tijekom razmatranog razdoblja, trošak proizvodnje smanjio se za 48 % i za 55 % za ćelije. Za pločice je trošak proizvodnje pao 2010. u usporedbi s 2009., ali se povećao 2011. kada je još uvijek bio ispod razine iz 2009. Troškovi tijekom RIP-a dodatno su se povećali i dosegnuli nešto više razine nego 2009., što se uglavnom može objasniti zaustavljanjem proizvodnje tijekom RIP-a. Industrija Unije ne bi mogla imati koristi niti od svojih stalnih napora da poveća troškovnu učinkovitost, niti od učinka smanjenja troška glavne sirovine, odnosno polisilicija. To je uglavnom bila posljedica sve većeg pritiska dampinškog uvoza na cijene koji je negativno utjecao na prodajne cijene industrije Unije koje su se još više smanjile od povećanja učinkovitosti. Navedeno se može promatrati kroz negativni trend profitabilnosti industrije Unije kako je opisano u donjoj uvodnoj izjavi 144. Ukupno je došlo do značajnog smanjenja prosječne prodajne cijene i troška proizvodnje istovjetnog proizvoda (osim za pločice) s katastrofalnim učinkom na profitabilnost industrije.
5.3.2. Troškovi rada
(139)
Prosječni troškovi rada proizvođačâ iz Unije u uzorku razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:
Tablica 8-a
Moduli - prosječni troškovi rada po zaposleniku
2009.
2010.
2011.
RIP
Prosječni trošak rada po zaposleniku (EUR)
38 194
40 793
41 781
42 977
(Indeks 2009. = 100)
100
107
110
113
Izvor: provjereni odgovori na upitnik
Tablica 8-b
Ćelije - prosječni trošak rada po zaposleniku
2009.
2010.
2011.
RIP
Prosječni trošak rada po zaposleniku (EUR)
49 677
49 357
49 140
49 350
(Indeks 2009. = 100)
100
99
99
99
Izvor: provjereni odgovori na upitnik
Tablica 8-c
Pločice - prosječni trošak rada po zaposleniku
2009.
2010.
2011.
RIP
Prosječni trošak rada po zaposleniku (EUR)
39 409
40 933
39 323
46 060
(Indeks 2009. = 100)
100
104
100
117
Izvor: provjereni odgovori na upitnik
(140)
Između 2009. i RIP-a prosječni trošak rada po zaposleniku za module stalno se povećavao za ukupno 13 %. Što se tiče ćelija, prosječni trošak rada ostao je stabilan tijekom cijelog razmatranog razdoblja i blago se smanjio za 1 % između 2009. i 2010., ali je onda ostao stabilan do RIP-a. Što se tiče pločica, prosječni trošak rada po zaposleniku se mijenjao. Povećao se između 2009. i 2010., smanjio 2011., ali se tijekom razmatranog razdoblja povećao za ukupno 17 %. Ukupno povećanje troška rada može se djelomično objasniti istovremenim povećanjem produktivnosti (moduli), razvojem inflacije i socijalnih troškova nekih proizvođača iz Unije (pločice) povezanih sa smanjenjem industrije između 2011. i RIP-a.
5.3.3. Zalihe
(141)
Razine zaliha proizvođačâ iz Unije u uzorku razvijale su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:
Tablica 9-a
Moduli - zalihe
2009.
2010.
2011.
RIP
Završne zalihe (u kW)
28 612
40 479
74 502
65 415
(Indeks 2009. = 100)
100
141
260
229
Izvor: provjereni odgovori na upitnik
Tablica 9-b
Ćelije - zalihe
2009.
2010.
2011.
RIP
Završne zalihe (u kW)
16 995
23 829
76 889
68 236
(Indeks 2009. = 100)
100
140
452
402
Izvor: provjereni odgovori na upitnik
Tablica 9-c
Pločice - zalihe
2009.
2010.
2011.
RIP
Završne zalihe (u kW)
34 891
5 601
36 697
59 340
(Indeks 2009. = 100)
100
16
105
170
Izvor: provjereni odgovori na upitnik
(142)
Zalihe su se znatno povećale tijekom razmatranog razdoblja, tj. za 129 % za module, za 302 % za ćelije i za 70 % za pločice. Što se tiče modula, zalihe su se stalno povećavale i dosegnule vrlo visoke razine 2011. (za 160 %), dok su se tijekom RIP-a smanjile, ali još uvijek ostale na vrlo visokim razinama u usporedbi s početkom razmatranog razdoblja. Što se tiče ćelija, razvoj je bio još i više izražen, s povećanjem zaliha između 2009. i 2011. od preko 350 %. Jednako tako, zalihe su se smanjile tijekom RIP-a, ali su ostale na vrlo visokim razinama u usporedbi s početkom razmatranog razdoblja. Što se tiče pločica, dok je industrija Unije smanjila svoje zalihe između 2009. i 2010. za više od 80 % zbog povećanja prodaje, završne zalihe naglo su se povećale i dosegnule razine iznad razina iz 2009. te se dodatno povećale za 65 postotnih bodova tijekom RIP-a.
(143)
Ispitni postupak je pokazao da će, s obzirom na negativnu trenutačnu situaciji, proizvođači iz Unije nastojati držati ograničene zalihe istovjetnog proizvoda i temeljiti svoju proizvodnju na narudžbama. Stoga se povećanje zaliha istovjetnog proizvoda tijekom razmatranog razdoblja smatralo bitnim čimbenikom za utvrđivanje je li industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu.
5.3.4. Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja, sposobnost prikupljanja kapitala
(144)
Profitabilnost i novčani tok razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:
Tablica 10-a
Moduli - profitabilnost i novčani tok
2009.
2010.
2011.
RIP
Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)
2 %
10 %
-3 %
-9 %
Novčani tok
13 %
10 %
12 %
3 %
Izvor: provjereni odgovori na upitnik
Tablica 10-b
Ćelije - profitabilnost i novčani tok
2009.
2010.
2011.
RIP
Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)
-8 %
12 %
-36 %
-57 %
Novčani tok
75 %
52 %
-0,3 %
-46 %
Izvor: provjereni odgovori na upitnik
Tablica 10-c
Pločice - profitabilnost i novčani tok
2009.
2010.
2011.
RIP
Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)
11 %
12 %
-1 %
-52 %
Novčani tok
39 %
47 %
32 %
-19 %
Izvor: provjereni odgovori na upitnik
(145)
Profitabilnost proizvođačâ iz Unije u uzorku utvrđena je izražavanjem neto dobiti od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji prije oporezivanja u postocima prometa kod te prodaje.
(146)
Profitabilnost se jako smanjila za istovjetni proizvod i pretvorila u gubitke tijekom razmatranog razdoblja. Profitabilnost je pala za 11 postotnih bodova za module, 49 postotnih bodova za ćelije i 63 postotna boda za pločice.
(147)
Profitabilnost istovjetnog proizvoda povećala se između 2009. i 2010., ali se zatim znatno smanjila 2011. kada je industrija Unije ostvarila gubitke te se dodatno znatno smanjila tijekom RIP-a. Gubitci su bili posebno visoki za ćelije i pločice.
(148)
Kretanje neto novčanog toka, odnosno sposobnosti proizvođačâ iz Unije u uzorku da sami financiraju svoje aktivnosti, također je slijedilo postupni negativni trend između 2009. i RIP-a. Stoga se, uzimajući u obzir smanjenje za 10 postotnih bodova za module s blagim povećanjem 2011., najveće smanjenje novčanog toka dogodilo između 2011. i RIP-a. Pad novčanog toka za ćelije i pločice bio je izraženiji nego za module i dosegnuo je značajne negativne razine tijekom RIP-a. Stoga se novčani tok za istovjetni proizvod smanjio tijekom razmatranog razdoblja.
(149)
Donje brojke predstavljaju razvoj ulaganja i povrata ulaganja proizvođačâ iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja u odnosu na ukupno tržište:
Tablica 11-a
Moduli - ulaganja i povrat ulaganja
2009.
2010.
2011.
RIP
Ulaganja (EUR)
12 081 999
50 105 017
64 643 322
32 730 559
(Indeks 2009. = 100)
100
415
535
271
Povrat ulaganja
-15 %
19 %
-15 %
-17 %
Izvor: provjereni odgovori na upitnik
Tablica 11-b
Ćelije - ulaganja i povrat ulaganja
2009.
2010.
2011.
RIP
Ulaganja (EUR)
31 448 407
34 451 675
10 234 050
6 986 347
(Indeks 2009. = 100)
100
110
33
22
Povrat ulaganja
-4 %
10 %
-20 %
-19 %
Izvor: provjereni odgovori na upitnik
Tablica 11-c
Pločice - ulaganja i povrat ulaganja
2009.
2010.
2011.
RIP
Ulaganja (EUR)
201 911 346
83 802 212
74 166 331
39 938 349
(Indeks 2009. = 100)
100
42
37
20
Povrat ulaganja
10 %
8 %
0 %
-7 %
Izvor: provjereni odgovori na upitnik
(150)
Gornja tablica pokazuje da je industrija Unije povećala svoja ulaganja za 171 % za module između 2009. i RIP-a. To je uglavnom bilo povezano sa znatnim povećanjima kapaciteta. Međutim, tijekom istog razdoblja industrija Unije smanjila je svoja ulaganja za 78 % za ćelije i 80 % za pločice. Ulaganja su se uglavnom odnosila na istraživanje i razvoj, kao i poboljšanje i zadržavanje proizvodne tehnologije i postupka kako bi se povećala učinkovitost. Budući da si industrija Unije tijekom razmatranog razdoblja nije mogla priuštiti dodatna ulaganja za ćelije i pločice, razina ulaganja tijekom RIP-a bila je prilično niska. S obzirom na to da su se ulaganja uglavnom financirala iz novčanog toka i zajmova između društava, smanjenje novčanog toga imalo je neposredan učinak na razinu ulaganja.
(151)
Povrat ulaganja („ROI”) izražen je kao dobit u postotcima neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Povrat ulaganja za istovjetni proizvod slijedio je slične negativne trendove kao i drugi pokazatelji financijskih rezultata između 2009. i RIP-a za sve tri vrste proizvoda. Iako je za ćelije i pločice bilo povećanja 2009. i 2010., povrat ulaganja značajno se smanjio 2011. i dosegnuo negativne razine. Povrat ulaganja za module bio je na negativnim razinama tijekom cijelog razmatranog razdoblja, osim 2010. kada je dosegnuo 19 %. Ukupno gledano, smanjivao se tijekom razmatranog razdoblja i dosegnuo - 17 % tijekom RIP-a za ćelije, tj. za 1 %, no još uvijek je ostao na značajnim negativnim razinama, tj. - 19 %. Što se tiče pločica, povrat ulaganja stalno je slijedio negativni trend i dosegnuo - 7 % tijekom RIP-a. Ukupno je povrat ulaganja za istovjetni proizvod zabilježio negativna kretanja tijekom razmatranog razdoblja.
(152)
Sposobnost prikupljanja kapitala analizirana je u odnosu na ukupno tržište. Utvrđeno je da se sposobnost industrije Unije da prikupi novčana sredstva za istovjetni proizvod stalno pogoršavala i tako oslabila stanje industrije Unije.
5.3.5. Zaključak o šteti
(153)
Analiza stanja industrija Unije pokazala je jasan trend pada svih glavnih pokazatelja štete. U odnosu na općenito povećanje potrošnje, ukupna se proizvodnja povećala za module i ćelije tijekom razmatranog razdoblja. Iako se obujam prodaje povećao, tržišni udio industrije Unije smanjio se tijekom RIP-a zbog većeg povećanja potrošnje tijekom razmatranog razdoblja. Prosječne prodajne cijene naglo su pale tijekom razmatranog razdoblja i negativno utjecale na sve pokazatelje financijskih rezultata, kao što su: profitabilnost, novčani tok, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.
(154)
Ukupno se tijekom razmatranog razdoblja obujam prodaje industrije Unije povećao. Međutim, povećanje obujma prodaje industrije Unije bilo je popraćeno velikim padom prosječne prodajne cijene.
(155)
Tijekom razmatranog razdoblja povećao se uvoz zainteresiranih stranaka iz NRK-a u smislu obujma i tržišnog udjela. Istodobno su se uvozne cijene stalno smanjivale i znatno snižavale prosječnu cijenu industrije Unije na tržištu Unije.
(156)
Nekoliko je zainteresiranih stranaka tvrdilo da su industrija Unije i, posebno, proizvođači iz Unije u uzorku poslovali dobro. Tvrdilo se da su se određeni pokazatelji štete, tj. obujam proizvodnje, proizvodni kapacitet, prodaja i zaposlenost pa čak i profitabilnost nekih proizvođača u uzroku, povećavali i da se neće pokazati materijalna šteta. Ti navodi nisu potvrđeni rezultatima ispitnog postupka koji je pokazao jasne trendove pada mnogih pokazatelja štete, važnih za zaključak da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu.
(157)
S obzirom na gore navedeno, ispitni je postupak pokazao posebno činjenicu da su prodajne cijene ispod troškova proizvodnje i tako imaju negativan učinak na profitabilnost industrije Unije koja je dosegnula negativne razine tijekom RIP-a. Zaključuje se da će, ako dampinški uvoz nastavi ulaziti na tržište Unije, gubitci industrije Unije vjerojatno dovesti do stalnog prekida svake veće proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji. Čini se da to potvrđuju razvoji događaja tijekom i nakon RIP-a, tj. neka su trgovačka društva proglasila stečaj i/ili privremeno ili stalno zaustavila proizvodnju.
(158)
S obzirom na gore navedeno, privremeno se zaključuje da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.
E. UZROČNOST
1. Uvod
(159)
U skladu s člankom 3. stavcima 6. i 7. Osnovne uredbe, ispitivalo se je li dampinški uvoz iz dotične zemlje uzrokovao materijalnu štetu koju je pretrpjela industrija Unije. Nadalje, poznati čimbenici, osim dampinškog uvoza, koji su mogli uzrokovati štetu industriji Unije ispitani su kako bi se osiguralo da se bilo kakva šteta koju su uzrokovali ti čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu.
(160)
Jedna je zainteresirana stranka tvrdila da se tržišni uvjeti dotičnog proizvoda razlikuju prema državi članici i da bi stoga analizu štete trebalo provesti na razini pojedine države članice. Nacionalni programi potpore u određenoj mjeri određuju veličinu tržišta država članica. Međutim, ispitni postupak je, također, pokazao da potražnja ne ovisi isključivo o programima potpore. Ovisno o zemljopisnom položaju (izloženost suncu) i cijeni električne energije na određenom mjestu, čini se da su solarne ploče dosegnule, ili su barem blizu paritetu mreže, što znači da se određena ulaganja provode neovisno o programima potpore. Stoga se nije moglo utvrditi da tržišni uvjeti ovise isključivo o programima potpore. Stoga je navedena tvrdnja odbačena.
2. Učinak dampinškog uvoza
(161)
Ispitni postupak je pokazao da se dampinški uvoz iz NRK-a značajno povećao tijekom razmatranog razdoblja, pri čemu se njegov obujam povećao za više od 300 % za module i 482 % za ćelije te 648 % za pločice, a tržišni udio za 17 postotnih bodova za module, 17 postotnih bodova za ćelije i 27 postotnih bodova za pločice. Stoga se potvrđuje da se obujam uvoza i tržišni udio dotičnog proizvoda značajno povećao tijekom razmatranog razdoblja. Postojalo je jasno vremensko poklapanje povećanja dampinškog uvoza i gubitka tržišnog udjela industrije Unije. Ispitni postupak je, također, utvrdio da je, kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 117., dampinški uvoz snizio cijene industrije Unije tijekom RIP-a.
(162)
Ispitni postupak je pokazao da su se cijene dampinškog uvoza smanjile za 64 % za module, 42 % za ćelije i 40 % za pločice tijekom razmatranog razdoblja i dovele do povećanog sniženja cijena. Što se tiče pritiska na cijene, industrija Unije uložila je znatne napore u smanjenje svojih troškova proizvodnje. Unatoč tim naporima, iznimno niska razina kineskih uvoznih cijena prisilila je industriju Unije da dodatno smanji svoju prodajnu cijenu na neprofitabilne razine. Stoga se profitabilnost industrije Unije značajno smanjila tijekom razmatranog razdoblja i zabilježila gubitke tijekom RIP-a.
(163)
Na temelju gore navedenog, zaključuje se da su prisutnost kineskog uvoza i porast tržišnog udjela dampinškog uvoza iz NRK-a po cijenama koje stalno snižavaju cijene industrije Unije imali odlučujuću ulogu u materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije, što se posebno odražava u njezinom lošem financijskom stanju i pogoršanju većine pokazatelja štete.
3. Učinak ostalih čimbenika
3.1. Uvoz iz ostalih trećih zemalja
(164)
Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja povećao se tijekom razmatranog razdoblja za module za 19 %, dok se tržišni udio tijekom razmatranog razdoblja smanjio s 18,4 % na 6,8 %. Tajvan je drugi najveći izvoznik nakon NRK-a.
(165)
Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja za ćelije povećao se tijekom razmatranog razdoblja za 186 %, što je značilo povećanje tržišnog udjela s oko 24 % 2009. na oko 36 % tijekom RIP-a. Što se tiče ćelija, Tajvan je drugi najveći izvoznik nakon NRK, s daleko većim količinama uvoza i tržišnim udjelima od ostalih trećih zemalja, ali još uvijek ispod NRK-a.
(166)
Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja za pločice smanjio se tijekom razmatranog razdoblja za 19 %, a tržišni udio s 13,4 % 2009. na 8,5 % tijekom RIP-a. Kao što je i gore navedeno, Tajvan je drugi najveći izvoznik nakon NRK-a. Međutim, razine uvoza i tržišni udio Tajvana nisu zabilježili značajna povećanja i ostali su na niskim razinama tijekom razmatranog razdoblja.
(167)
Uvozne cijene trećih zemalja za module, ćelije i pločice bile su u prosjeku više od prosječne jedinične cijene kineskog uvoza. Dostupne informacije o uvozu iz Tajvana pokazuju da je prosječna uvozna cijena za module i pločice bila viša od prosječne kineske uvozne cijene za module i pločice, dok je prosječna uvozna cijena za ćelije bila u jednakom rasponu kao prosječna kineska uvozna cijena za ćelije. Međutim, budući da detaljne informacije o cijenama po vrsti proizvoda nisu bile dostupne, usporedba prosječnih cijena može se koristiti samo kao naznaka, ali se nikakvi čvrsti zaključci ne mogu donijeti na temelju toga. Obujam uvoza ćelija iz Tajvana stalno se povećavao tijekom razmatranog razdoblja, što je dovelo do povećanja tržišnog udjela od oko 14 postotnih bodova. Međutim, ukupno gledano za proizvod iz ispitnog postupka, unatoč povećanju njegovog tržišnog udjela, obujam je bio manji nego za NRK i njegove su razine cijena općenito bile više izuzev ćelija tijekom RIP-a. Zbog toga, a posebno s obzirom na obujam i tržišne udjele uvoza iz ostalih trećih zemalja te njegove razine cijena, koje su u prosjeku slične ili više od cijena industrije Unije, može se privremeno zaključiti da uvoz iz treće zemlje nije prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
Tablica 12.
Uvoz i tržišni udio iz ostalih trećih zemalja
Moduli
2009.
2010.
2011.
RIP
Obujam uvoza iz svih ostalih trećih zemalja (MW)
1 003
1 702
1 385
1 195
(Indeks 2009. = 100)
100
169
138
119
Tržišni udio uvoza iz svih ostalih trećih zemalja
18,4 %
14,0 %
7,0 %
6,8 %
Prosječna uvozna cijena (EUR/kW)
2 385,34
1 852,23
1 430,90
1 218,41
(Indeks 2009. = 100)
100
78
60
51
Obujam uvoza iz Tajvana (MW)
49
144
140
135
(Indeks 2009. = 100)
100
294
286
276
Tržišni udio uvoza iz Tajvana
0,9 %
1,2 %
0,7 %
0,8 %
Prosječna uvozna cijena (EUR/kW)
2 102,04
1 659,72
1 350,00
1 125,93
(Indeks 2009. = 100)
100
79
64
54
Obujam uvoza iz SAD-a (MW)
140
180
51
60
(Indeks 2009. = 100)
100
129
36
43
Tržišni udio uvoza iz SAD-a
2,6 %
1,5 %
0,3 %
0,3 %
Prosječna uvozna cijena (EUR/kW)
2 400,00
1 872,22
1 431,37
1 233,33
(Indeks 2009. = 100)
100
78
60
51
Obujam uvoza iz ostatka Azije (MW)
720
1 140
1 029
879
(Indeks 2009. = 100)
100
158
143
122
Tržišni udio uvoza iz ostatka Azije
13,2 %
9,3 %
5,2 %
5,0 %
Prosječna uvozna cijena (EUR/kW)
2 400,00
1 870,18
1 440,23
1 229,81
(Indeks 2009. = 100)
100
78
60
51
Obujam uvoza iz ostatka svijeta (MW)
94
238
165
121
(Indeks 2009. = 100)
100
253
176
129
Tržišni udio uvoza iz ostatka svijeta
1,7 %
2,0 %
0,8 %
0,7 %
Prosječna uvozna cijena (EUR/kW)
2 404,26
1 869,75
1 442,42
1 231,40
(Indeks 2009. = 100)
100
78
60
51
Izvor: Europressedienst
Ćelije
2009.
2010.
2011.
RIP
Obujam uvoza iz svih ostalih trećih zemalja (MW)
510
884
1 100
1 457
(Indeks 2009. = 100)
100
173
216
286
Tržišni udio uvoza iz svih ostalih trećih zemalja
23,7 %
26,6 %
25,5 %
36,2 %
Prosječna uvozna cijena (EUR/kW)
1 166,67
1 072,40
751,82
553,88
(Indeks 2009. = 100)
100
92
64
47
Obujam uvoza iz Tajvana (MW)
235
400
540
997
(Indeks 2009. = 100)
100
170
230
424
Tržišni udio uvoza iz Tajvana
10,9 %
12,0 %
12,5 %
24,8 %
Prosječna uvozna cijena (EUR/kW)
948,94
1 100,00
670,37
514,54
(Indeks 2009. = 100)
100
116
71
54
Obujam uvoza iz SAD-a (MW)
40
40
40
33
(Indeks 2009. = 100)
100
100
100
83
Tržišni udio uvoza iz SAD-a
1,9 %
1,2 %
0,9 %
0,8 %
Prosječna uvozna cijena (EUR/kW)
1 350,00
1 050,00
825,00
636,36
(Indeks 2009. = 100)
100
78
61
47
Obujam uvoza iz Japana (MW)
60
154
170
145
(Indeks 2009. = 100)
100
257
283
242
Tržišni udio uvoza iz Japana
2,8 %
4,6 %
3,9 %
3,6 %
Prosječna uvozna cijena (EUR/kW)
1 350,00
1 051,95
829,41
641,38
(Indeks 2009. = 100)
100
78
61
48
Obujam uvoza iz ostatka svijeta (MW)
175
290
350
282
(Indeks 2009. = 100)
100
166
200
161
Tržišni udio uvoza iz ostatka svijeta
8,1 %
8,7 %
8,1 %
7,0 %
Prosječna uvozna cijena (EUR/kW)
1 348,57
1 051,72
831,43
638,30
(Indeks 2009. = 100)
100
78
62
47
Izvor: Europressedienst
Pločice
2009.
2010.
2011.
RIP
Obujam uvoza iz svih ostalih trećih zemalja (MW)
225
333
235
183
(Indeks 2009. = 100)
100
148
104
81
Tržišni udio uvoza iz svih ostalih trećih zemalja
13,4 %
14,0 %
8,6 %
8,5 %
Prosječna uvozna cijena (EUR/kW)
800,00
588,59
43,30
420,77
(Indeks 2009. = 100)
100
74
55
52
Obujam uvoza iz Tajvana (MW)
20
50
50
36
(Indeks 2009. = 100)
100
250
250
180
Tržišni udio uvoza iz Tajvana
1,2 %
2,1 %
1,8 %
1,7 %
Prosječna uvozna cijena (EUR/kW)
800,00
580,00
440,00
416,67
(Indeks 2009. = 100)
100
73
55
52
Obujam uvoza iz SAD-a (MW)
50
55
40
28
(Indeks 2009. = 100)
100
110
80
56
Tržišni udio uvoza iz SAD-a
3,0 %
2,3 %
1,5 %
1,3 %
Prosječna uvozna cijena (EUR/kW)
800,00
581,82
450,00
428,57
(Indeks 2009. = 100)
100
73
56
54
Obujam uvoza iz Japana (MW)
55
50
30
26
(Indeks 2009. = 100)
100
91
55
47
Tržišni udio uvoza iz Japana
3,3 %
2,1 %
1,1 %
1,2 %
Prosječna uvozna cijena (EUR/kW)
800,00
580,00
433,33
423,08
(Indeks 2009. = 100)
100
73
54
53
Obujam uvoza iz ostatka svijeta (MW)
100
178
115
93
(Indeks 2009. = 100)
100
178
115
93
Tržišni udio uvoza iz ostatka svijeta
5,9 %
7,5 %
4,2 %
4,3 %
Prosječna uvozna cijena (EUR/kW)
800,00
589,89
434,78
419,35
(Indeks 2009. = 100)
100
74
54
52
Izvor: Europressedienst
(168)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 108., potrošnja Unije povećala se za 221 % za module, 87 % za ćelije i 29 % za pločice tijekom razmatranog razdoblja. Potrošnja je dosegnula vrhunac 2011. i pala tijekom RIP-a, pri čemu je još uvijek bila daleko iznad razine na početku razmatranog razdoblja 2009. Industrija Unije nije mogla imati koristi od tog povećanja potrošnje, jer je njezin tržišni udio pao s 19 na 13 % za module, sa 68 na 38 % za ćelije i s 81 na 59 % za pločice tijekom istog razdoblja. Istodobno se tržišni udio NRK-a naglo povećavao, do 2011., a zatim ostao stabilan na značajnoj visokoj razini tijekom RIP-a, kada je potrošnja pala. Stoga, s obzirom na činjenicu da je, unatoč smanjenju potrošnje Unije tijekom RIP-a, dampinški uvoz iz NRK-a tijekom razmatranog razdoblja ili zadržao svoj tržišni udio (moduli) ili ga povećao (ćelije i pločice) na štetu industrije Unije, ne može se zaključiti da je smanjenje potrošnje bilo takvo da prekine uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(169)
Na temelju dostupnih informacija teško je utvrditi u kojoj mjeri potražnju pokreću programi potpore država članica. Naime, kako je navedeno u donjoj uvodnoj izjavi 171., postoje različiti programi potpore, a njihova povezanost s potražnjom vrlo je složena i stoga je teško odrediti njihov točan učinak. Međutim, dostupni dokazi, također, ukazuju na činjenicu da će se, čak i u izostanku programa potpore, potražnja za solarnom energijom nastaviti te čak i povećati s vremenom, iako na nižim razinama nego u kontekstu programa potpore. U tom kontekstu je nekoliko stranaka tvrdilo da „paritet mreže” (tj. kada je trošak proizvodnje solarne energije jednak trošku proizvodnje konvencionalne energije) već postignut ili je blizu tom cilju u nekim regijama Unije. Navedene se tvrdnje za sada ne mogu potvrditi ispitnim postupkom te će se dodatno ispitati.
3.2. Poticajna cijena kao glavni primjer programa potpore
(170)
Nekoliko je zainteresiranih stranaka tvrdilo da je uzrok štete koju je pretrpjela industrija Unije povezan sa smanjenjima poticajne cijene (feed-in-tariffs) koje provode države članice. Ti su rezovi navodno doveli do smanjenja solarnih instalacija i pada potražnje za proizvodom iz ispitnog postupka na tržištu Unije te tako prouzročili materijalnu štetu industriji Unije.
(171)
Države članice su uvele poticajne cijene, obveze u pogledu kvota sa zelenim certifikatima kojima se može trgovati, investicijske potpore i porezne olakšice u potporu proizvodnji obnovljive energije. Potpora se odobrava i nekim državama članicama iz strukturnih fondova EU-a. Najčešći instrument potpore za solarnu energiju bile su poticajne cijene. U ovoj se fazi analiza Komisije usmjerila na tu vrstu programa potpore.
(172)
Poticajne cijene su instrument financijske potpore namijenjen postizanju obveznih nacionalnih ciljeva za korištenje obnovljive energije, kako je propisano Direktivom 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (7) o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora. Razina potpore i način funkcioniranja poticajnih cijena ovise o pojedinoj državi članici. Putem poticajnih cijena se operatori mreže obvezuju kupiti solarnu energiju po cijenama kojima se osigurava da proizvođači solarne energije (obično vlasnici solarnih instalacija) vrate troškove i steknu razumne stope povrata. Poticajne cijene, kao i drugi programi potpore, većinom također podliježu nadzoru državne potpore prema člancima 107. i 108. UFEU-a, čime se osigurava izostanak prekomjernih naknada za proizvođače električne energije.
(173)
Unatoč nacionalnim razlikama, tri se pojave mogu primijetiti u pogledu razvoja poticajnih cijena u Uniji: i. smanjenje stopa poticajnih cijena, ii. obustava programa poticajnih cijena u cijelosti (Španjolska) i iii. uvođenje pragova kapaciteta („ograničenja”) za instalacije prihvatljive za financiranje te ukupnih ograničenja na novi kapacitet s potporom instaliran u jednoj godini na razini države članice. Što se tiče ograničenja, čini se da su uvedena uglavnom tijekom 2012. i stoga najvjerojatnije nisu utjecala na potrošnju tijekom RIP-a. Slijedom toga, analiza je bila usmjerena na nedavne obustave poticajnih cijena u Španjolskoj i smanjenja stopa poticajne cijene u većini država članica. Analiziralo se jesu li utjecali na potražnju na tržištu Unije i je li to moglo prouzročiti materijalnu štetu koju je pretrpjela industrija Unije. U tom se pogledu smatralo da je učinak razvoja prodajnih cijena u pogledu potražnje za modulima, također, bio reprezentativan za situaciju s ćelijama i pločicama. Naime, budući da su ćelije i pločice neizostavni za proizvodnju modula i budući da se ne koriste u drugim postupcima proizvodnje, smanjenje potražnje za modulima automatski pokreće smanjenje potražnje za ćelijama i pločicama.
(174)
Dok je ispitni postupak potvrdio vezu između razvoja poticajne cijene i potrošnje, ispitnim postupkom je utvrđeno da smanjenje potrošnje između 2011. i RIP-a nije doprinijelo prekidu uzročno-posljedične veze između dampinškog uvoza iz NRK-a i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije kako je detaljno opisano u gornjoj uvodnoj izjavi 163. Naime, ispitni postupak je pokazao da su, dok se stanje industrije Unije pogoršavalo, proizvođači izvoznici mogli zadržati svoje velike tržišne udjele za module (80 %) te su čak i malo povećali svoje tržišne udjele za ćelije (od 22 % 2011. do 25 % tijekom RIP-a) i pločice (od 32 % 2011. do 33 % tijekom RIP-a). Osim toga, trebalo bi napomenuti da je prosječna cijena modula koju je naplaćivala industrija Unije pala za 53 % tijekom razmatranog razdoblja, uglavnom zbog značajnog povećanja dampinškog uvoza i njegovog znatnog pritiska na cijene na tržištu Unije. Stoga se pad profitabilnosti koji je pretrpjela industrija Unije ne može većinom pripisati sniženjima poticajne cijene.
(175)
Slijedom toga, potvrđuje se da su poticajne cijene stvarale potražnju za solarnom energijom i da su nedavne obustave prodajne cijene (kao u Španjolskoj) i sniženja u drugim državama članicama smanjili potrošnju proizvoda iz ispitnog postupka tijekom RIP-a, što je moglo doprinijeti šteti koju je pretrpjela industrija Unije. Međutim, smanjenje potrošnje tijekom RIP-a nije moglo prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(176)
Nekoliko je stranaka tvrdilo da su zbog sniženja poticajne cijene mogućnosti ulaganja u solarnu energiju postale neprivlačne za investitore i da se tako smanjila potražnja za dotičnim proizvodom u Uniji.
(177)
Dok je ispitni postupak potvrdio vezu između stopa poticajne cijene i razine ulaganja u solarnu industriju, također je pokazao da su ulaganja u solarnu energiju manje ovisna u regijama s visokom izloženosti suncu kada je proizvodnja solarne energije učinkovitija i u regijama s visokim cijenama električne energije. Naime, ispitni postupak je pokazao da se još uvijek provode ulaganja (npr. u Španjolskoj) unatoč obustavi programa poticajne cijene. Štoviše, ispitni je postupak pokazao da su mogućnosti ulaganja u solarnu energiju i dalje privlačne, čak i s nižim stopama poticajne cijene.
(178)
Na temelju gore navedenog nije se moglo jasno zaključiti da su zbog sniženja poticajne cijene ulaganja u solarnu energiju postala neprivlačna za investitore i da su ona doprinijela šteti koju je pretrpjela industrija Unije.
(179)
Jedna je zainteresirana stranka tvrdila da je smanjenje poticajnih cijena prisililo proizvođače iz Unije na smanjenje cijena kako bi zadržali interese investitora u fotonaponsku energiju i nastavili razvijati potražnju i rast.
(180)
Ispitni postupak je pokazao da je industrija Unije bila prisiljena smanjiti svoje cijene uglavnom zbog pritiska dampinškog uvoza, a ne zbog sniženja poticajne cijene. Na to ukazuje činjenica da se najznačajnije smanjenje cijena industrije Unije dogodilo 2010. i 2011., prije velikih sniženja poticajne cijene. Naime, povećanje dampinškog uvoza iz NRK-a značajno je snizilo cijene industrije Unije i prisililo industriju Unije na smanjenje cijena na sve niže razine.
(181)
Na temelju toga je tvrdnja odbačena.
(182)
Kao sažetak, poticajne cijene bile su važan čimbenik razvoja tržišta fotonaponskih proizvoda u Uniji, a na razvoj potrošnje proizvoda iz ispitnog postupka utjecalo je postojanje poticajnih cijena. Međutim, ispitni postupak je pokazao da se potrošnja nije značajno smanjila unatoč znatnim sniženjima poticajnih cijena. Stoga se privremeno zaključuje da razvoj događaja u vezi s poticajnim cijenama nije mogao prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije.
3.3. Druga financijska potpora dodijeljena industriji Unije
(183)
Neke su zainteresirane stranke tvrdile da je materijalna šteta koju je pretrpjela industrija Unije bila posljedica smanjenja financijske potpore dodijeljene industriji Unije. U potporu toj tvrdnji dostavljene su informacije koje se temelje na subvencijama dodijeljenima jednom od proizvođača iz Unije prije razmatranog razdoblja (između 2003. i 2006.).
(184)
Dostavljeni dokazi nisu otkrili vezu između materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije i navodne subvencije koju je primio jedan od proizvođača iz Unije tijekom razdoblja prije razmatranog razdoblja. Štoviše, budući da se te informacije odnose na razdoblje prije razmatranog razdoblja, čini se da nisu relevantne. Stoga se nikakva veza nije mogla utvrditi između navodne subvencije koju je primila industrija Unije i pretrpljene materijalne štete. Na temelju toga je argument odbačen.
3.4. Prekomjerni kapacitet
(185)
Tvrdilo se da je materijalna šteta koju je pretrpjela industrija Unije bila posljedica prekomjernog kapaciteta na tržištu Unije i svjetskom tržištu općenito. Također se tvrdilo da je prekomjerni kapacitet na svjetskom tržištu doveo do konsolidacije industrije Unije koja se trenutačno provodi i da je sva pretrpljena šteta posljedica previše proizvodnih objekata. Štoviše, nekoliko zainteresiranih stranaka je tvrdilo da je materijalna šteta koju je pretrpjela industrija Unije bila povezana sa samoprouzročenim prekomjernim povećanjem kapaciteta industrije EU-a. S druge strane, nekoliko je zainteresiranih stranaka tvrdilo da je šteta koju je pretrpjela industrija Unije posljedica neprovođenja potrebnih ulaganja od strane industrije Unije u povećanje kapaciteta.
(186)
Dok je industrija Unije doista povećala svoj proizvodni kapacitet, njezin ukupni obujam proizvodnje nije pokrivao sve veću potrošnju na tržištu Unije tijekom razmatranog razdoblja. Stoga je povećanje proizvodnog kapaciteta industrije Unije bilo razumno i slijedilo razvoj tržišta, tj. povećanje potrošnje. Zato se ne može smatrati da je to bio uzrok pretrpljene štete.
(187)
Jednako tako, na temelju toga nije potvrđen argument da industrija Unije nije ulagala u povećanje kapaciteta tijekom ispitnog postupka. Nasuprot tome, kako je gore navedeno, tijekom cijelog razmatranog razdoblja industrija Unije je postupno povećavala kapacitet i imala na raspolaganju višak kapaciteta tijekom cijelog razmatranog razdoblja, što ukazuje na činjenicu da je mogla opskrbljivati dodatnu potražnju. Stoga se ovaj argument morao odbaciti.
(188)
Neke su zainteresirane stranke tvrdile da su svi operatori na tržištu, uključujući one u sektorima više ili niže u prodajnom lancu, bili u teškoj situaciji koja je bila posljedica prekomjernog kapaciteta na svjetskom tržištu i nastale promjene tržišta. U tom pogledu se tvrdilo da je proizvod iz ispitnog postupka postao potrošna roba kada individualni proizvođači više ne mogu određivati cijene, nego kada cijene podliježu svjetskoj ponudi i potražnji. Tvrdilo se da je ta situacija prouzročila materijalnu štetu industriji Unije, a ne dampinški uvoz.
(189)
Ispitni postupak je potvrdio postojanje prekomjernog kapaciteta na svjetskom tržištu, uglavnom podrijetlom iz NRK-a. Što se tiče promjene na tržištu koja bi navodno pretvorila proizvod iz ispitnog postupka u potrošnu robu, ona ne bi opravdala nepošteno određivanje cijena i nepoštene trgovinske prakse. U tom bi pogledu trebalo napomenuti da je industrija Unije proizvodila i prodavala proizvod iz ispitnog postupka više od 20 godina, dok je industrija NRK-a razvila dotični proizvod tek nedavno (sredinom posljednjeg desetljeća), uglavnom privučena poticajnim cijenama i drugim poticajima u okviru politike u Uniji te naknadnim povećanjem potražnje.
(190)
Na temelju toga su argumenti odbačeni.
3.5. Učinak cijena sirovina
(191)
Nekoliko je zainteresiranih stranaka tvrdilo da je materijalna šteta koju je pretrpjela industrija Unije povezana s razvojem cijena polisilicija, glavne sirovine za proizvodnju pločica. Tvrdilo se da je industrija Unije sklopila dugoročne ugovore o nabavi s fiksnim cijenama i da stoga nije mogla imati koristi od sniženja cijena polisilicija tijekom razmatranog razdoblja.
(192)
Ispitni postupak je pokazao da su se cijene polisilicija povećale 2008., no da su se ponovno smanjile 2009., uz samo blagi trend povećanja 2010. i početkom 2011. Cijene su znatno pale tijekom RIP-a.
(193)
Ispitni postupak je pokazao da, iako je industrija Unije sklopila dugoročne ugovore o nabavi polisilicija, uvjeti tih ugovora uglavnom su se ponovno dogovorili na temelju kretanja cijene polisilicija, a ugovorne cijene dosegnule su razine blizu ili nekad čak i niže od cijena na promptnom tržištu.
(194)
Na temelju toga se zaključuje da, čak i da su na neke specifične proizvođače iz Unije utjecali dugoročni ugovori o nabavi polisilicija, industrija Unije, ukupno gledano, nije pretrpjela štetu zbog tih dugoročnih ugovora i mogla je u potpunosti iskoristiti smanjenje cijena polisilicija. Stoga je utvrđeno da dugoročni ugovori ne doprinose materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije.
3.6. Samonanesena šteta: učinak automatizacije, veličine, ekonomije razmjera, konsolidacije, inovacije i troškovne učinkovitosti
(195)
Nekoliko je stranaka tvrdilo da je šteta koju je pretrpjela industrija Unije bila posljedica visokog stupnja automatizacije postupka proizvodnje. Tvrdilo se da su mali proizvođači bili u nepovoljnom položaju u odnosu na velike vertikalno integrirane proizvođače i da se, stoga, šteta koju su pretrpjeli ti proizvođači ne može pripisati dampinškom uvozu. U tom kontekstu se, također, tvrdilo da je u svakom slučaju, ukupno gledano, industrija Unije bila mala i, stoga, nije mogla iskoristiti ekonomiju razmjera.
(196)
Ispitni postupak je pokazao da su i mali proizvođači na tržištu Unije imali visoki stupanj automatizacije svojeg postupka proizvodnje s pozitivnim učinkom na njihove troškove proizvodnje. Većina proizvođača iz Unije specijalizirala je dio postupka proizvodnje (pločice, ćelije ili moduli), čime se povećala njihova konkurentnost u pogledu specifične vrste proizvoda koju proizvode. Argument da je učinak visokog stupnja automatizacije uzrokovao štetu koju je pretrpjela industrija Unije, stoga se odbacuje.
(197)
Neke su zainteresirane stranke tvrdile da je pritisak na cijenu doveo do konsolidacije industrije Unije, pri čemu je potonje prouzročilo materijalnu štetu koju je pretrpjela industrija Unije. Međutim, ispitni je postupak pokazao da je konsolidacija prije bila posljedica dampinškog uvoza. Nadalje, ta stranka nije potkrijepila tvrdnju dokazima u kojoj bi mjeri postupak konsolidacije mogao prouzročiti pretrpljenu štetu.
(198)
Štoviše, tvrdilo se da je nedostatak vertikalne integracije industrije Unije uzrok pretrpljene štete. Općenito gledano, vertikalno integrirani proizvođači trebali bi u uobičajenim tržišnim uvjetima imati veću sigurnost u pogledu svojeg opskrbnog lanca. Međutim, ispitni postupak je pokazao da se prednost vertikalne integracije dijela industrije Unije koji je bio vertikalno integriran nije mogla u potpunosti iskoristiti, jer je pritisak dampinškog uvoza na cijene bio iznimno visok. Štoviše, industrija Unije, kao niti vertikalno integrirani proizvođači iz Unije, zbog dampinškog uvoza nisu mogli u potpunosti iskoristiti visoke stope iskorištenosti kapaciteta radi postizanja ekonomije razmjera. Nadalje, ispitni postupak nije otkrio vezu između vertikalne integracije i viših stopa profitabilnosti, jer je visoki pritisak na cijene promijenio tu vezu.
(199)
Neke su zainteresirane stranke tvrdile da su industriji Unije nedostajali tehnička inovacija i ulaganja u novu tehnologiju. Međutim, ispitnim postupkom nisu utvrđeni činjenični dokazi koji bi potvrdili te navode. Naprotiv, ispitni postupak je pokazao da je većina ulaganja industrije Unije bila namijenjena novim strojevima i istraživanju i razvoju te da nema znatnih razlika u tehnologiji između proizvoda u svijetu.
(200)
Štoviše, jedna je zainteresirana stranka tvrdila da je pretrpljena materijalna šteta posljedica loše provedbe projekata (neuspješnih projekata). U tom pogledu bi trebalo napomenuti da argument nije potkrijepljen. Osim toga, svaki neuspješni projekt mogao bi se prije smatrati posljedicom dampinškog uvoza. Stoga se argument morao odbaciti.
(201)
Nekoliko je stranaka tvrdilo da industrija Unije nije mogla racionalizirati svoje troškove na vrijeme kako bi odgovorila na kretanja na svjetskom tržištu. Druge stranke su tvrdile da su troškovi rada i opći troškovi viši u Uniji nego u NRK-u.
(202)
Ispitni postupak je pokazao da se trošak proizvodnje industrije Unije stalno smanjivao tijekom razmatranog razdoblja, osim za pločice, kada su se troškovi smanjivali 2010., ali povećali 2011. i dalje tijekom RIP-a na razine koje su nešto više nego na početku razmatranog razdoblja (vidjeti gornju uvodnu izjavu 138.). Produktivnost se povećala za module i ćelije, ali se smanjila za pločice. Kako je gore navedeno, zbog naglog rasta dampinškog uvoza iz NRK-a i posljedičnog značajnog pritiska na cijene na tržištu Unije, industrija Unije nije mogla iskoristiti smanjenja troškova.
(203)
Napominje se da proizvođači izvoznici u NRK-u nemaju nikakvu komparativnu prednost u pogledu sirovina (polisilicij) i korištenih strojeva, jer se oboje uglavnom uvozi iz Unije. Što se tiče troškova rada i općih troškova, oni su predstavljali u prosjeku manje od 10 % ukupnog troška za module tijekom RIP-a i nije se smatralo da imaju značajnu ulogu.
(204)
Štoviše, tvrdilo se da su neki proizvođači iz Unije nabavljali pločice, ćelije i/ili module iz dotične zemlje i da su ponovno prodavali te proizvode na tržištu Unije kao svoje. Ispitni postupak je pokazao da je uvoz dotičnog proizvoda iz industrije Unije dopunjavao proizvodnju Unije i da je bio ograničen u smislu obujma te se, stoga, ne bi smatralo da je mogao prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(205)
Stoga, kako bi odgovorila na trend smanjenja cijena uvoza iz NRK-a, industrija Unije morala je uložiti znatne napore kako bi racionalizirala svoje troškove proizvodnje. Unatoč naporima industrije Unije, racionalizacija troškova nije se mogla odraziti u prodajnoj cijeni zbog znatnog sniženja cijena uzrokovanog dampinškim uvozom.
(206)
Na temelju toga su se svi gore navedeni argumenti morali odbaciti.
3.7. Konkurencija fotonaponskkih proizvoda s tankim filmom i drugih fotonaponskkih tehnologija
(207)
Nekoliko je zainteresiranih stranaka tvrdilo da je štetu koju je pretrpjela industrija Unije prouzročila konkurencija fotonaponskih proizvoda s tankim filmom i drugih fotonaponskih tehnologija, jer su te tehnologije bile međusobno zamjenjive i imale jednaku krajnju upotrebu.
(208)
Ispitni postupak je pokazao da se proizvodi s tankim filmom proizvode iz različitih materijala i da ne koriste kristalne silicijske pločice. Općenito imaju puno manju učinkovitost pretvorbe i manju izlaznu snagu od kristalnih silicijskih modula. Kao rezultat toga, ne mogu se koristiti na ograničenim područjima kao što su krovovi, tj. nisu u potpunosti zamjenjivi s dotičnim proizvodom. Stoga, iako možda postoji manja konkurencija između proizvoda s tankim filmom i dotičnog proizvoda, ta se konkurencija smatra zanemarivom.
(209)
Stoga tijekom ispitnog postupka nije utvrđena šteta između štete koju je pretrpjela industrija Unije i konkurencije fotonaponskih proizvoda s tankim filmom i drugih fotonaponskih tehnologija.
(210)
Na temelju toga se argument morao odbaciti.
3.8. Financijska kriza i njezini učinci
(211)
Tvrdilo se da su financijska kriza i recesija negativno utjecale na pristup financiranju za industriju Unije i tako prouzročile štetu koju je pretrpjela industrija Unije.
(212)
Sposobnost prikupljanja kapitala industrije Unije značajno se smanjila tijekom razmatranog razdoblja. Budući da je solarna industrija kapitalno intenzivna, sposobnost prikupljanja kapitala je ključna. Gospodarska recesija imala je određeni učinak na stanje industrije Unije. Međutim, ispitni postupak je pokazao da se unatoč rastu tržišta Unije između 2009. i 2011., stanje industrije Unije pogoršalo kao rezultat dampinškog uvoza iz NRK-a koji je jako snizio prodajne cijene industrije Unije. Stoga se zaključilo da su mogući učinci financijske krize pogoršani povećanjem dampinškog uvoza iz NRK-a i da je ograničeni pristup financiranju uglavnom bio posljedica negativne klime, stanja i izgleda na tržištu za industriju Unije kao posljedice dampinškog uvoza. Stoga, iako je financijska kriza imala određeni učinak na stanje industrije Unije, nije mogla prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije. Argument je stoga odbačen.
3.9. Realizacija izvoza industrije Unije
(213)
Neke su zainteresirane stranke tvrdile da se izvozna prodaja industrije Unije značajno smanjila tijekom razmatranog razdoblja, a posebno između 2009. i 2011. za module te između 2009. i prvog tromjesečja 2012. za ćelije i da je to prouzročilo materijalnu štetu koju je pretrpjela industrija Unije.
(214)
Međutim, kako je prikazano u donjoj tablici, obujam izvoza za module ostao je značajan unatoč blagom padu tijekom RIP-a, a prosječne razine cijena tijekom RIP-a bile su iznad prosječnih troškova modula tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Stoga to nije moglo prouzročiti štetu industriji Unije. Što se tiče ćelija, obujam uvoza predstavljao je samo oko 12 % ukupnog obujma proizvodnje ćelija. Stoga, unatoč niskim cijenama tijekom RIP-a, to je moglo imati samo ograničeni učinak na stanje industrije Unije. Konačno, u pogledu pločica, izvoz je predstavljao oko 24 % ukupnog obujma proizvodnje i slično gore navedenom, unatoč niskim izvoznim cijenama tijekom RIP-a, to je moglo imati samo ograničeni učinak na stanje industrije Unije. Stoga je argumente u tom pogledu trebalo odbaciti.
Tablica 13-a
Moduli
2009.
2010.
2011.
RIP
Obujam izvoza modula u MW
989
1 279
1 157
1 148
(Indeks 2009. = 100)
100
129
117
116
Prosječna izvozna cijena (EUR/kW)
2 500
1 900
1 470
1 230
(Indeks 2009. = 100)
100
76
59
49
Izvor: Europressedienst
Tablica 13-b
Ćelije
2009.
2010.
2011.
RIP
Obujam izvoza ćelija u MW
62
320
315
238
(Indeks 2009. = 100)
100
516
508
384
Prosječna izvozna cijena (EUR/kW)
1 350
1 050
830
640
(Indeks 2009. = 100)
100
78
61
47
Izvor: Europressedienst
Tablica 13-c
Pločice
2009.
2010.
2011.
RIP
Obujam izvoza pločica u MW
93
916
750
486
(Indeks 2009. = 100)
100
985
806
523
Prosječna izvozna cijena (EUR/kW)
850
590
530
480
(Indeks 2009. = 100)
100
70
63
57
Izvor: Europressedienst
(215)
Na temelju toga je utvrđeno da učinak realizacije izvoza industrije Unije nije mogao doprinijeti materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije. Stoga su se argumenti stranaka u tom pogledu morali odbaciti.
3.10. Otkriće nalazišta plina iz škriljevca u Uniji
(216)
Jedna je zainteresirana stranka tvrdila da je štetu koju je pretrpjela industrija Unije prouzročilo otkriće nalazišta plina iz škriljevca u Uniji te da je mogućnost sve veće proizvodnje jeftinog plina iz škriljevca u Uniji smanjila javna i privatna ulaganja u projekte obnovljive energije.
(217)
Ispitni postupak je pokazao da se potrošnja proizvoda iz ispitnog postupka znatno povećala tijekom cijelog razmatranog razdoblja, kako je već navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 108. Štoviše, tijekom ispitnog postupka nisu utvrđeni nikakvi činjenični dokazi da je šteta koju je pretrpjela industrija Unije bila posljedica otkrića nalazišta plina iz škriljevca u Uniji. Tvrdnja je stoga odbačena.
3.11. Sustav Europske unije za trgovanje emisijama (ETS)
(218)
Ista je stranka tvrdila da je šteta koju je pretrpjela industrija Unije nastala zbog malih ulaganja u proizvodnju solarne energije zbog niskih tržišnih cijena dozvola za ispuštanje CO2 u okviru sustava Europske unije za trgovanje emisijama.
(219)
Međutim, nisu dostavljeni nikakvi dokazi, a ispitnim postupkom nisu utvrđene nikakve činjenične okolnosti koje bi potvrdile te navode. Naprotiv, ispitni je postupak pokazao da se potrošnja proizvoda iz ispitnog postupka znatno povećavala tijekom razmatranog razdoblja. Na temelju toga je tvrdnja odbačena.
3.12. Odluke u području upravljanja
(220)
Neke su zainteresirane stranke tvrdile da je materijalna šteta koju je pretrpio najmanje jedan od proizvođača iz Unije bila posljedica loših odluka u području upravljanja. Ti su se navodi temeljili na godišnjim financijskim izvještajima i nekim informacijama sadržanima u dopisu koje je jedan član tog trgovačkog društva poslao ostalim članovima.
(221)
Nijedna informacija u spisu nije pokazala da je bilo koja odluka u području upravljanja dotičnog trgovačkog društva bila neuobičajena ili nerazborita ili da je utjecala na cijelu industriju Unije. Stoga su argumenti u tom pogledu odbačeni.
3.13. Druge vladine politike
(222)
Jedna je zainteresirana stranka tvrdila da je materijalna šteta koju je pretrpjela industrija Unije bila posljedica drugih vladinih politika, kao što su politike o obnovljivoj energiji, politike namijenjene poticanju inovacija, politike za smanjenje birokracije, politike kojima se olakšava trgovina i propisi o pristupu mreži, jer te politike idu u korist proizvođačima izvoznicima. Međutim, čak i ako je točno da su neke od navedenih politika mogle olakšati uvoz iz ostalih trećih zemalja i ukupan rast solarne industrije, te bi politike bile korisne i industriji Unije. Štoviše, navedene politike ne bi trebale značiti da bi se takav uvoz u Uniju trebao obavljati po štetnim dampinškim cijenama. Stoga su argumenti u tom pogledu odbačeni.
3.14. Zaključak o uzročnosti
(223)
Ispitni postupak je pokazao uzročno-posljedičnu vezu između materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije i dampinškog uvoza iz NRK-a. Analizirani su i drugi mogući uzroci štete, kao što su uvoz iz trećih zemalja, potrošnja, poticajne cijene, druga financijska potpora odobrena industriji Unije, prekomjerni kapacitet, učinak cijena sirovina, samonanesena šteta, konkurencija proizvoda s tankim filmom, financijska kriza i njezini učinci, realizacija izvoza industrije Unije, otkriće nalazišta plina iz škriljevca, odluke u području upravljanja, sustav Europske unije za trgovanje emisijama i druge vladine politike, i ni za jedan nije utvrđeno da bi mogao prekinuti uzročno posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz NRK-a i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(224)
Na temelju gore navedene analize koja je ispravno prepoznala razliku i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnih učinaka dampinškog uvoza, privremeno se stoga zaključilo da je postojala uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza iz NRK-a i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije tijekom RIP-a.
F. INTERES UNIJE
1. Uvodne napomene
(225)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala postoje li, unatoč privremenom zaključku o štetnom dampingu, utemeljeni razlozi za zaključak da u ovom slučaju donošenje privremenih mjera nije u interesu Unije. Analiza interesa Unije temeljila se na uzimanju u obzir svih raznih uključenih interesa, uključujući interese industrije Unije, trgovačkih društava na nabavnom i podređenom tržištu fotonaponskog sektora, uvoznikâ i kupaca dotičnog proizvoda.
(226)
Nakon pokretanja ispitnog postupka javilo se oko 150 gospodarskih subjekata. Posebni upitnici poslani su nepovezanim uvoznicima, gospodarskim subjektima koji su više u prodajnom lancu (uključujući proizvođača sirovina i dobavljače opreme za proizvodnju proizvoda iz ispitnog postupka), gospodarskim subjektima koji su niže u prodajnom lancu (uključujući društva za razvoj projekata i montažu) i organizaciji potrošača BEUC. Tri su udruženja koja predstavljaju različite gospodarske subjekte (industriju Unije, subjekte više i niže u prodajnom lancu) u fotonaponskom sektoru dostavila informacije.
2. Interes industrije Unije
(227)
Industrija Unije je tijekom RIP-a izravno zapošljavala oko 25 000 osoba u proizvodnji i prodaji istovjetnog proizvoda.
(228)
Ispitnim je postupkom utvrđeno da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu koju je prouzročio dampinški uvoz iz dotične zemlje tijekom razdoblja ispitnog postupka. Podsjeća se da su brojni pokazatelji štete pokazali negativno kretanje tijekom razmatranog razdoblja. Posebno su pokazatelji štete vezani uz financijski rezultat proizvođača iz Unije koji surađuju, kao što su profitabilnost, novčani tok i povrat ulaganja, bili ozbiljno pogođeni. De facto su proizvođači modula, ćelija i pločica iz Unije ostvarili gubitak 2011. i tijekom RIP-a. Slijedom toga, neki su proizvođači iz Unije već bili prisiljeni zatvoriti svoje proizvodne objekte, dok su drugi postali insolventni. U slučaju izostanka mjera, daljnje pogoršanje gospodarskog stanja industrije Unije čini se vrlo vjerojatnim.
(229)
Očekuje se da će uvođenje privremenih antidampinških pristojba vratiti poštene uvjete trgovine na tržište Unije i time omogućiti industriji Unije da uskladi svoje cijene istovjetnog proizvoda kako bi odrazila troškove proizvodnje i tako poboljšala svoju profitabilnost. Može se također očekivati da bi uvođenje privremenih mjera industriji Unije omogućilo da vrati barem dio tržišnog udjela koji je izgubila tijekom razmatranog razdoblja, uz pozitivni učinak na cjelokupno financijsko stanje. Štoviše, industrija Unije trebala bi moći imati bolji pristup kapitalu i dodatno ulagati u istraživanje i razvoj te inovacije na fotonaponskom tržištu. Konačno, ispitni postupak je, također, ukazao na moguće ponovno pokretanje poslovanja proizvođačâ iz Unije koji su bili prisiljeni zaustaviti proizvodnju zbog pritiska kineskog uvoza. Ukupno gledano, u takvim se okolnostima ne bi samo sačuvalo postojećih 25 000 radnih mjesta industrije Unije (tijekom RIP-a), nego bi se javili i razumni izgledi za daljnje širenje proizvodnje i povećanje zaposlenosti.
(230)
Ako se mjere ne uvedu, može se očekivati daljnji gubitak tržišnog udjela i pogoršanje profitabilnosti industrije Unije. Ovo bi bilo neodrživo u kratkoročnom do srednjoročnom razdoblju. Kao posljedica toga, osim velikog broja proizvođača iz Unije koji su već bili prisiljeni napustiti tržište kako je opisano u gornjoj uvodnoj izjavi 157., ostali bi proizvođači postali insolventni, što bi u kratkoročnom do srednjoročnom razdoblju dovelo do vjerojatnog nestanka industrije Unije s posljedičnim značajnim učinkom na postojeća radna mjesta.
(231)
Privremeno je, stoga, zaključeno da bi uvođenje privremenih antidampinških pristojba bilo u interesu industrije Unije.
3. Interes nepovezanih uvoznika
(232)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 12., samo je kod jednog od tri uvoznika u uzorku glavna djelatnost bila trgovanje dotičnim proizvodom.
(233)
Dostavljen je argument da će uvođenje mjera za dotični proizvod negativno utjecati na poslovanje uvoznikâ. Prvo, uvođenje pristojba ne bi trebalo dovesti do ukidanja cjelokupnog uvoza iz NRK-a. Drugo, iako se može očekivati da bi uvođenje mjera moglo imati negativan učinak na financijsko stanje uvoznikâ koji uvoze samo iz NRK-a, s obzirom na vjerojatno povećanje uvoza iz ostalih trećih zemalja, uvoznici koji nabavljaju robu iz različitih zemalja trebali bi moći promijeniti svoje izvore opskrbe.
(234)
Zato se privremeno zaključuje da bi uvođenje mjera na predloženoj razini moglo imati određeni nepovoljni učinak na stanje nepovezanih uvoznika dotičnog proizvoda.
4. Interesi subjekata koji se nalaze više u prodajnom lancu
(235)
Subjekti koji se nalaze više u prodajnom lancu uglavnom su aktivni u proizvodnji sirovina te proizvodnji i inženjeringu opreme za izradu proizvoda iz ispitnog postupka. Odgovori na upitnike primljeni su od osam subjekata koji su više u prodajnom lancu. Dva obavljena posjeta radi provjere obuhvatila su proizvođača sirovina i proizvođača opreme za izradu proizvoda.
(236)
Ukupno gledano, tijekom RIP-a se aktivnost osam subjekata koji su više u prodajnom lancu, a koja se odnosi na proizvod iz ispitnog postupka mijenjala ovisno o njezinom udjelu u njihovoj ukupnoj aktivnosti i samo je za jedno trgovačko društvo koje surađuje predstavljala 100 % njegova poslovanja, dok je ostale bila u rasponu od 6 do 80 %. U prosjeku je tijekom RIP-a aktivnost koja se odnosila na dotični proizvod predstavljala oko 41 % ukupne aktivnosti subjekata koji su više u prodajnom lancu. Što se tiče radnih mjesta, osam subjekata koji su više u prodajnom lancu i koji surađuju zapošljavalo je tijekom RIP-a oko 4 200 osoba. Profitabilnost je u rasponu od visoke do blago negativne, ovisno o segmentu i pojedinom trgovačkom društvu. Ispitni postupak je pokazao da su ti subjekti s negativnom profitabilnosti pretrpjeli štetu zbog pogoršanog stanja industrije Unije, jer su neki klijenti koje su izgubili bili proizvođači proizvoda iz ispitnog postupka iz Unije te zbog pada potrošnje.
(237)
Prodaja subjekata koji su više u prodajnom lancu iz Unije obuhvaćala je Uniju, NRK i treće zemlje. Raspodjela prodaje je tijekom RIP-a odgovarala u prosjeku oko 20 % prodaje u Uniji, gotovo 50 % u NRK-a i oko 30 % u ostalim trećim zemljama.
(238)
Neke su stranke u sektoru više u prodajnom lancu tvrdile da će uvođenje antidampinških mjera negativno utjecati na njihovo poslovanje, jer je NRK njihovo glavno izvozno tržište. Tvrdilo se da će pristojbe ozbiljno ograničiti uvoz dotičnog proizvoda iz NRK-a u Uniju, zbog čega će NRK ograničiti uvoz polisilicija i proizvodne opreme iz Unije. Kao posljedica toga, subjekti koji su više u prodajnom lancu iz Unije navodno će morati smanjiti svoje poslovanje u Uniji, kao i broj radnih mjesta.
(239)
Najprije se napominje da cilj pristojbe nije ukloniti kineski uvoz dotičnog proizvoda, nego vratiti ravnopravne uvjete. Stoga bi kineski uvoz trebao nastaviti opskrbljivati tržište Unije u određenoj mjeri, ali po poštenim cijenama. Nadalje, ispitni je postupak pokazao da su subjekti koji su više u prodajnom lancu iz Unije prisutni u svijetu na različitim nacionalnim tržištima i stoga ne ovise isključivo o izvozu u NRK. Stoga se razumno može pretpostaviti da će na svjetskom tržištu fotonaponskih proizvoda subjekti koji su više u prodajnom lancu iz Unije vjerojatno moći nadoknaditi moguće smanjenje izvoza u NRK izvozom na ostala tržišta za koje se, prema javno dostupnim studijima o uvjetima na tržištu, očekuje da će rasti. U svakom slučaju, kinesko fotonaponsko tržište već se suočava sa znatnim prekomjernim proizvodnim kapacitetom i stoga se sumnja bi li proizvođači strojeva iz Unije mogli prodati puno više proizvodne opreme u kratkoročnom do dugoročnom razdoblju.
(240)
S obzirom na gore navedeno, privremeno se zaključuje da učinak antidampinških pristojba na proizvođače strojeva ne bi bio značajan, dok bi učinak na dobavljača sirovina mogao biti negativan u kratkoročnom razdoblju s obzirom na moguće smanjenje njegove prodaje NRK-u.
5. Subjekti koji se nalaze niže u prodajnom lancu
(241)
Subjekti koji se nalaze niže u prodajnom lancu uglavnom su aktivni u područjima razvoja projekata, stavljanje na tržište i komunikacija te fotonaponskih instalacija. Iako je primljeno 13 odgovora na upitnike za subjekte niže u prodajnom lancu, samo je sedam bili dostatno ispunjeno i omogućilo smislenu ocjenu. Dva obavljena posjeta radi provjere obuhvatila su društva za razvoj fotonaponskih projekata i instalacije. Prilikom analize odgovora na upitnik primljenih od 36 nepovezanih uvoznika koji surađuju, pokazalo se da bi se određeni broj njih mogao zapravo smatrati subjektima koji su niže u prodajnom lancu, jer je njihova glavna djelatnost montaža. To će se pitanje dodatno ispitati u daljnjem tijeku ispitnog postupka.
(242)
Ukupno gledano, djelatnost subjekata koji su niže u prodajnom lancu u odnosu na proizvod iz ispitnog postupka razlikovala se ovisno o udjelu u njihovoj ukupnoj djelatnosti. U prosjeku je tijekom RIP-a ona predstavljala 41 %. Profitabilnost subjekata koji surađuju koja se odnosi na proizvod iz ispitnog postupka u prosjeku je tijekom RIP-a iznosila 11 %. Što se tiče radnih mjesta, sedam subjekata koji su niže u prodajnom lancu i koji surađuju zapošljavalo je tijekom RIP-a oko 550 osoba.
(243)
Dostavljen je argument prema kojem antidampinške mjere nisu u interesu Unije, jer će povećati cijene modula i tako odvratiti krajnje korisnike/kupce od stavljanja instalacija. Slijedom toga, subjekti koji su niže u prodajnom lancu imali bi puno manje narudžaba i morali bi smanjiti svoje poslovanje. Navedena se procjena temeljila na studiji društva Prognos o mogućem gubitku radnih mjesta koja je dostavljena tijekom ispitnog postupka. U studiji se predviđa da je velika većina radnih mjesta na tržištu fotonaponskih proizvoda u Uniji u opasnosti ako se uvedu pristojbe. U studiji se koristi procjena Europskog udruženja fotonaponske industrije (EPIA) prema kojoj ukupan broj izravnih radnih mjesta u 2011. na svim razinama tržišta fotonaponske industrije Unije, uključujući proizvođače iz Unije, uvoznike te subjekte koji su više i niže u prodajnom lancu, iznosi 265 000. Uzimajući kao početnu točku procjenu za 2011. o ukupnom broju izravnih radnih mjesta, u studiji društva Prognos se zaključuje da će se u sljedeće tri godine od 265 000 izgubiti 242 000 radnih mjesta, ovisno o razini funkcija. Većina radnih mjesta izgubit će se navodno na podređenom tržištu koje je prema društvu Prognos 2011. zapošljavalo oko 220 000 osoba.
(244)
Ispitni postupak nije mogao potvrditi gornji scenarij i ukazao je na postojanje puno manjeg broja izravnih radnih mjesta na tržištu fotonaponskih proizvoda Unije 2011., tijekom RIP-a i 2012.
(245)
Za početak, tijekom ispitnog postupka izražena je sumnja u vezi s točnosti ukupnog broja izravnih radnih mjesta prema procjeni Europskog udruženja fotonaponske industrije. Posebno se tijekom posjeta EPIA-a radi provjere pokazalo da su temeljni podaci koji su doveli do zaključka od 265 000 mjesta bili neprecizni i nisu omogućavali takav zaključak. De facto, informacije dobivene tijekom posjeta radi provjere ukazuju na to da bi broj izravnih radnih mjesta izračunatih za 2011. imao dopuštenu pogrešku od najviše 20 %. Osim toga, procjena uključuje zaposlenost u drugim europskim zemljama izvan Unije te zaposlenost povezanu s proizvodom s tankim filmom koji izlazi iz opsega ispitnog postupka.
(246)
Unatoč tim sumnjama, čak i ako je izvorna procjena radnih mjesta korištena za analizu učinka na mjere, potrebne su sljedeće napomene. Procjena obuhvaća europska radna mjesta u fotonaponskom sektoru 2011., što je odgovaralo velikom broju fotonaponskih instalacija u EU-u te godine (oko 20 GW). Razumno je pretpostaviti da se, s obzirom na smanjenje instalacija koje su dosezale oko 17,5 GW tijekom RIP-a i 15 GW 2012., posebno broj radnih mjesta na podređenom tržištu koja su izravno povezana s razinom instalacija smanjio na odgovarajući način. U tom pogledu su javno dostupni specijalizirani tiskani mediji navodili da se u Njemačkoj, najvećem nacionalnom tržištu, između 2011. i 2012. zaposlenost u fotonaponskom sektoru smanjila sa 128 000 na 100 000 radnih mjesta, uključujući radna mjesta na strani proizvođačâ. Nadalje, ispitni je postupak potaknuo ozbiljnu sumnju o tome uključuje li brojka samo radna mjesta s punim radnim vremenom namijenjena isključivo fotonaponskoj industriji. U tom je pogledu ispitni postupak pokazao da je, posebno na podređenom tržištu (instalacije), fotonaponska djelatnost općenito samo dio puno šireg poslovanja, pri čemu je primarna djelatnost grijanje ili električne instalacije, vodoinstalacije itd.
(247)
S obzirom na gore navedeno, vjerojatno je da bi uvođenje mjera moglo dovesti do povećanja cijena proizvoda iz ispitnog postupka u Uniji i tako možda dovesti do manjeg broja novih fotonaponskih instalacija u kratkoročnom razdoblju. Neovisno o tome, to bi moglo samo u ograničenoj mjeri utjecati na radna mjesta u ovom dijelu tržišta s obzirom na sljedeće. Prvo, djelatnost povezana s fotonaponskim proizvodima barem za neke instalatere čini jedini dio njihovog poslovanja te je sezonska. Stoga bi instalateri trebali moći obavljati svoje djelatnosti u situaciji smanjene potražnje za fotonaponskim instalacijama. Budući da su ciljevi obnovljive energije i energetske učinkovitosti dogovoreni na razini EU-a pravno obvezujući za države članice, treba očekivati da će se smanjena potražnja za solarnim instalacijama pretvoriti u povećanu potražnju za drugim oblicima obnovljive električne energije i energetske učinkovitosti. Mnogi zaposlenici koji su niže u prodajnom lancu vjerojatno imaju vještine potrebne kako bi mogli iskoristiti povećanu potražnju u tim bliskim sektorima. Drugo, s obzirom na postojeću dobit na podređenom tržištu (vidjeti gornju uvodnu izjavu 242.), instalateri bi trebali moći prihvatiti dio povećanja cijena i tako ograničiti učinak na konačne cijene i potražnju za fotonaponskim instalacijama.
(248)
Neovisno o uvođenju pristojba, javno dostupne prognoze o potražnji za fotonaponskim instalacijama ukazuju na vjerojatno smanjenje potražnje 2013., s godišnjim instalacijama između 9,8 GW i 16, 5 GW 2013., što će vjerojatno imati negativan učinak na broj radnih mjesta na podređenom tržištu.
(249)
Konačno, napominje se da će se to povećanje cijena fotonaponskih proizvoda svakako dogoditi, jer se čini da proizvodnja iz NRK-a kojom se opskrbljuje tržište Unije uglavnom bilježi gubitke, što je neodrživo.
(250)
S obzirom na gore navedeno, privremeno se zaključuje da će učinak antidampinških pristojba na subjekte koji su niže u prodajnom lancu u ograničenoj mjeri biti negativan u kratkoročnom razdoblju, s obzirom na veće smanjenje instalacija nego u suprotnom scenariju bez prognoziranih pristojba od strane velikih istraživačkih centara, i u mjeri da ih oni neće moći prihvatiti. Unatoč mogućem smanjenju potražnje za fotonaponskim instalacijama, instalateri bi trebali moći obavljati druge djelatnosti, bez obzira jesu li povezane s drugim izvorima obnovljive energije ili s glavnom djelatnosti instalaterâ, kako je gore navedeno.
6. Interesi krajnjih korisnika (potrošača)
(251)
Nijedna stranka koja izravno zastupa interese krajnjih korisnika, poput udruženja potrošača, nije podnijela nikakve prigovore. U ovom slučaju upućuje se na sve vrste krajnjih korisnika: potrošače (kućanstva) i druge krajnje korisnike (npr. institucije, trgovačka društva). Ispitni postupak je pokazao da su potrošači naručili samo oko jedne četvrtine postojećih fotonaponskih instalacija u Uniji (takozvane krovne, manje instalacije). Ostale instalacije (postavljene na tlu, industrijske i komercijalne koje su puno veće) naručili su drugi krajnji korisnici.
(252)
Nekoliko je stranaka tvrdilo da će se u slučaju uvođenja antidampinških pristojba povećanje cijena fotonaponskih modula odraziti na potrošače. Iako se kao rezultat pristojba može očekivati da će se cijene fotonaponskih modula na tržištu EU-a nešto povećati, vjerojatno će to samo u ograničenoj mjeri utjecati na potrošače i druge krajnje korisnike, jer je ispitni postupak pokazao da cijena modula predstavlja najviše 50 % ukupnih troškova fotonaponske instalacije. S obzirom na profitne marže društava za razvoj projekta i instalatera, može se razumno pretpostaviti da se moguće povećanje cijena modula za potrošače može barem djelomično prihvatiti i tako ublažiti. Na temelju dostupnih dokaza privremeno se zaključuje da će se opskrbni lanac barem djelomično prilagoditi mjerama na predloženoj razini pristojbe te da, stoga, neće nužno doći do povećanja cijena za potrošače na maloprodajnoj razini.
(253)
Nadalje se napominje da bi u slučaju neuvođenja pristojba vjerojatni nestanak industrije Unije mogao ostaviti potrošače samo s jednim izvorom opskrbe modula u budućnosti. U tom bi slučaju kineski proizvođači izvoznici mogli dodatno povećati svoj vrlo jak položaj na tržištu, a to bi moglo dovesti i do povećanja cijena u kratkoročnom do srednjoročnom razdoblju na štetu potrošača/krajnjih korisnika. U svakom slučaju, kako je gore navedeno, povećanje cijena bi se u svakom slučaju dogodilo s obzirom na činjenicu da proizvodnja NRK-a ostvaruje gubitke.
(254)
Na temelju toga, privremeno se zaključuje da bi uvođenje mjera, ukupno gledano, imalo ograničen učinak na potrošače i druge krajnje korisnike. To ne ovisi o ulozi nacionalnih programa potpore u poticanju potražnje za fotonaponskim instalacijama kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 182. Ako se nacionalni programi potpore prilagode višim cijenama solarnih ploča (putem više poticajne cijene), učinak na potrošače mogao bi izostati.
7. Ostali argumenti
(255)
Neke su stranke tvrdile da industrija Unije ne može opskrbljivati tržište EU-a u potrebnim količinama. Stoga, u slučaju uvođenja antidampinških pristojba postoji ozbiljan rizik od nestašice u EU-u koja bi mogla dovesti do daljnjeg povećanja cijena dotičnog proizvoda.
(256)
Ispitnim je postupkom utvrđeno da je taj argument neopravdan. Iskorištenost proizvodnih kapaciteta industrije Unije bila je ispod njezinih mogućnosti od 2009. Tijekom RIP-a je stopa iskorištenosti proizvodnog kapaciteta Unije za module iznosila 41 % s dodatnim rezervnim kapacitetom od oko 5,7 GW. Stopa iskorištenosti proizvodnog kapaciteta Unije za ćelije iznosila je 63 % s dodatnim rezervnim kapacitetom od oko 1,2 GW. Stopa iskorištenosti proizvodnog kapaciteta Unije za pločice iznosila je 55 % s dodatnim rezervnim kapacitetom od oko 1,6 GW. Stoga bi zahvaljujući rezervnom kapacitetu industrija Unije mogla konkurirati za dodatni dio tržišta u kratkoročnom razdoblju. Osim toga, u srednjoročnom razdoblju, razumno je pretpostaviti da će industrija Unije proširiti svoj proizvodni kapacitet kako bi ostvarila bolju ekonomiju razmjera i omogućila daljnje smanjenje cijena. Nadalje, postoje i drugi izvori opskrbe u svijetu koji su prisutni na tržištu Unije i koji će se moći natjecati na tržištu Unije u slučaju smanjenja uvoza kineskih proizvoda. Ispitni postupak je pokazao da je postojeći rezervni kapacitet nekineske proizvodnje izvan EU-a tijekom RIP-a iznosio 5,6 GW za module, 6 GW za ćelije i 6 GW za pločice. Stoga se zaključuje da je ukupan rezervni kapacitet EU-a i trećih proizvođača izvan EU-a dovoljan za nadomještanje mogućeg pada kineskog uvoza u kratkoročnom razdoblju u kontekstu potražnje za fotonaponskim instalacijama u EU-u koju su za 2013. (između 9,8 GW i 16,5 GW) i 2014. (9 GW i 17,1 GW) prognozirali veliki istraživački centri kao što je EPIA.
(257)
Neke su stranke također tvrdile da će uvođenje antidampinških pristojba za dotični proizvod ugroziti razvoj tržišta fotonaponskih proizvoda u Europi i da se tako ciljevi Programa EU-a za 2020. o obnovljivim izvorima energije i smanjenu emisiju stakleničkih plinova u EU neće ostvariti.
(258)
Za početak, ciljevi za 2020. ne ovise isključivo o solarnoj energiji. Jednako važne su i druge vrste obnovljive energije poput vjetra, biomase, vode itd. Budući da nikakav konkretan postotak nije pripisan solarnoj energiji u ciljevima za 2020., ne očekuje se da će manji broj fotonaponskih instalacija povećati ukupne troškove Programa za 2020. Nadalje, cijena solarnih ploča jedna je od mnogih čimbenika koji su važni za razvoj fotonaponske industrije u Europi. Jednako važni su i sljedeći čimbenici: povoljan pravni i financijski okvir na europskoj i nacionalnoj razini, veći pristup financiranju projekata obnovljivih energija i ulaganje u istraživanje i razvoj. U pogledu financiranja solarnih ulaganja, uvođenje pristojba poboljšat će stanje industrije Unije i ukupnog fotonaponskog sektora. Kao rezultat toga, vjerojatno će se poboljšati i pristup kapitalu i industrije Unije i investitora u fotonaponski sektor. Konačno, podsjeća se da cilj pristojbe nije ukloniti kineski uvoz, nego vratiti pošteno tržišno natjecanje. Ako se cijena dotičnog proizvoda poveća, dokazi o ostvarenoj dobiti na podređenom tržištu omogućuju pretpostavku da će povećanje cijena djelomično prihvatiti subjekti koji su niže u prodajnom lancu. Stoga se cijena modula ne bi trebala značajno povećati za krajnje korisnike/potrošače i potražnja za solarnim instalacijama mogla bi se zadržati u predviđenom rasponu.
(259)
Na temelju gore navedenog, privremeno se zaključuje da uvođenje mjera, ukupno gledajući, ne bi trebalo imati značajan nepovoljan učinak na druge politike EU-a.
8. Zaključak o interesu Unije
(260)
Ukupni pozitivni učinci za industriju Unije nadilaze vjerojatni negativan učinak na druge gospodarske subjekte na tržištu fotonaponskih proizvoda, uključujući potrošače/druge krajnje korisnike.
(261)
S obzirom na gore navedeno, privremeno se zaključuje da, na temelju raspoloživih podataka o interesu Unije, ne postoje utemeljeni razlozi protiv uvođenja privremenih mjera za uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a.
G. PRIVREMENE ANTIDAMPINŠKE MJERE
(262)
S obzirom na donesene zaključke u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije, trebalo bi uvesti privremene antidampinške mjere kako bi se spriječila daljnja šteta koju industriji Unije uzrokuje dampinški uvoz.
1. Razina uklanjanja štete
(263)
Za potrebe utvrđivanja razine navedenih mjera u obzir su uzete utvrđene dampinške marže i iznos pristojbe koji je potreban za uklanjanje štete koju su pretrpjeli proizvođači iz Unije, bez prekoračenja utvrđenih dampinških marža.
(264)
Kod izračuna iznosa pristojbe potrebnog za uklanjanje učinaka štetnog dampinga, smatralo se da bi sve mjere trebale omogućiti industriji Unije da pokrije troškove proizvodnje i da ostvari dobit prije oporezivanja koju ova industrija može razumno ostvariti u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, odnosno u izostanku dampinškog uvoza, od prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji. Smatra se, stoga, da bi se profitna marža od 10 % prometa, temeljena na informacijama dostavljenima u pritužbi, mogla smatrati primjerenim minimumom koji je industrija Unije mogla očekivati u izostanku štetnog dampinga.
(265)
Na toj je osnovi izračunana neštetna cijena za industriju Unije za istovjetni proizvod. Neštetna cijena dobivena je dodavanjem gore navedene profitne marže od 10 % troškovima proizvodnje proizvođačâ iz Unije u uzorku tijekom RIP-a.
(266)
Potrebno povećanje cijene zatim je određeno na temelju usporedbe ponderirane prosječne uvozne cijene proizvođača izvoznika koji su surađivali iz NRK-a, kako je utvrđena za izračune sniženja cijena, valjano prilagođene za troškove uvoza i carina s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji su proizvođači iz Unije u uzorku prodali na tržištu Unije tijekom RIP-a. Sve razlike koje su posljedica navedene usporedbe izražene su kao postotak ponderirane prosječne uvozne vrijednosti CIF.
2. Privremene mjere
(267)
S obzirom na prethodno navedeno, smatra se da bi, u skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, trebalo uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz kristalnih silicijskih fotonaponskih modula i ključnih elemenata (tj. ćelija i pločica) podrijetlom ili poslanih iz NRK-a na razini nižoj od utvrđenih marža dampinga i štete, u skladu s pravilom niže pristojbe.
(268)
S obzirom na visoku razinu suradnje kineskih proizvođača izvoznika, pristojba za „sva ostala trgovačka društva” određena je na razinu najviše pristojbe koja se uvodi za trgovačka društva u uzorku ili koja surađuju u ispitnom postupku. Pristojba za „sva ostala trgovačka društva” primijenit će se na trgovačka društva koja nisu surađivala u ispitnom postupku.
(269)
Za kineska trgovačka društva koja surađuju, a nisu u uzorku navedena u Prilogu stopa privremene pristojbe određuje se na razini ponderiranog prosjeka stope trgovačkih društava u uzorku.
(270)
Predložene stope privremenih antidampinških pristojba jesu sljedeće:
Trgovačko društvo
Dampinška marža
Marža štete
Stopa pristojbe
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co. Ltd,
93,3 %
51,5 %
51,5 %
Delsolar (Wujiang) Co. Ltd,
112,6 %
67,9 %
67,9 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd,
88,4 %
55,9 %
55,9 %
JingAo Solar Co. Ltd;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd;
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd,
99,0 %
58,7 %
58,7 %
Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd,
48,1 %
38,3 %
38,3 %
Wuxi Suntech Power Co. Ltd;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd;
Suntech Power Co. Ltd;
Wuxi Sun-Shine Power Co. Ltd;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd,
71,5 %
48,6 %
48,6 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd,
96,2 %
37,3 %
37,3 %
Ostala trgovačka društva koja surađuju (Prilog)
88,5 %
47,6 %
47,6 %
Sva ostala trgovačka društva
112,6 %
67,9 %
67,9 %
(271)
Gore navedene antidampinške mjere privremeno se utvrđuju u obliku pristojba ad valorem.
(272)
Stope antidampinških pristojba za pojedina trgovačka društva navedena u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga iste odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u odnosu na ta trgovačka društva. Navedene stope pristojba (za razliku od pristojbe koja se primjenjuje na području cijele zemlje na „sva ostala trgovačka društva”) primjenjuju se stoga isključivo na uvoz proizvoda podrijetlom iz Narodne Republike Kine i koje proizvode ta trgovačka društva, odnosno navedeni specifični pravni subjekti. Uvezeni proizvodi koje proizvodi neko drugo trgovačko društvo koje se ne spominje posebno u izvršnom dijelu ove Uredbe sa svojim nazivom, uključujući subjekte povezane s onima koji se posebno spominju, ne mogu koristiti te stope i podložni su stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.
(273)
Sve tvrdnje kojima se traži primjena ovih stopa antidampinških pristojba za pojedinačna trgovačka društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se bez odlaganja Komisiji (8) sa svim odgovarajućim podacima, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, Uredba će se u skladu s tim izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava koja imaju koristi od pojedinačnih stopa pristojba.
(274)
Kako bi se osigurala ispravna provedba antidampinške pristojbe, visina pristojbe za sva ostala trgovačka društva ne bi se trebala primjenjivati samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju, nego i na one proizvođače koji tijekom RIP-a uopće nisu izvozili u Uniju.
(275)
Kako je navedeno u odjeljku 5. obavijesti o pokretanju postupka, Komisija je u postupku određivanja može li se za sav uvoz dotičnog proizvoda iz NRK-a smatrati da je podrijetlom iz NRK-a. To je posebno važno u slučaju modula koji mogu sadržavati komponente i dijelove iz različitih zemalja. Prema članku 1. stavku 3. Osnovne antidampinške uredbe, zemlja izvoznica dampinškog proizvoda može biti zemlja posrednica. Trebalo bi napomenuti i da se pritužba odnosi na uvoz iz NRK-a bez navođenja njegova podrijetla. Konačno, antidampinški i kompenzacijski ispitni postupci koje je proveo SAD u pogledu istog proizvoda uvezenog iz NRK-a naglasili su složenost proizvodnje i postupaka sklapanja koji mogu, ali ne moraju, dati status proizvoda s podrijetlom (9). U kontekstu tih razmatranja i ne dovodeći u pitanje zaključak koji će se donijeti o tim pitanjima u konačnoj fazi, smatra se primjerenim privremenim mjerama obuhvatiti proizvod iz ispitnog postupka podrijetlom ili poslan iz NRK-a, osim ako je navedeni proizvod proizvod u provozu u smislu članka V. GATT-a.
(276)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 3., Komisija je uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom i poslanog iz NRK-a uvjetovala evidentiranjem Uredbom (EU) br. 182/2013. To je određeno s obzirom na moguću retroaktivnu primjenu antidampinških i kompenzacijskih mjera, na temelju članka 10. stavka 4. Osnovne uredbe i članka 16. stavka 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 597/2009 od 11. lipnja 2009. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice („Osnovna antidampinška uredba”) (10).
(277)
U pogledu trenutačnog ispitnog postupka i s obzirom na gornje nalaze, trebalo bi prekinuti evidentiranje uvoza za potrebe antidampinškog ispitnog postupka u skladu s člankom 14. stavkom 5. Osnovne uredbe.
(278)
U pogledu usporednog ispitnog postupka protiv subvencioniranog uvoza koji je Komisija pokrenula prema članku 10. Osnovne antisubvencijske Uredbe putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije8. studenoga 2012. (11), trebalo bi nastaviti evidentiranje uvoza prema članku 24. stavku 5. Osnovne antisubvencijske uredbe.
(279)
U ovoj fazi postupka ne može se donijeti odluka o mogućoj retroaktivnoj primjeni antidampinških mjera.
(280)
S obzirom na izvanredne okolnosti ovog ispitnog postupka, posebno na činjenicu da se odnosi na proizvod na tržištu koje zahtijeva stabilnost opskrbe u kratkoročnom razdoblju, smatra se primjerenim postupno uvoditi privremene antidampinške mjere. Budući da je posebno industrija Unije pretrpjela štetu kao rezultat nepoštenih trgovinskih praksi iz dotične zemlje tijekom RIP-a, proizvođači iz Unije ne mogu odmah osigurati potrebne količine ako se snize razine uvoza kao rezultat mjera. Postupno uvođenje antidampinške pristojbe omogućit će industriji Unije da u kratkoročnom razdoblju poveća opskrbu. Osim toga, davanjem dovoljno vremena industriji Unije da poveća svoje razine proizvodnje, raspoloživost dotičnog proizvoda ostat će na razumnim razinama tako da se može odgovoriti na potražnju. Stoga se smatra primjerenim uvoditi pristojbu u dvije faze.
I. ZAVRŠNA ODREDBA
(281)
Radi dobrog upravljanja trebalo bi odrediti razdoblje unutar kojeg zainteresirane stranke, koje su se javile u roku navedenom u Uredbi, mogu u pisanom obliku izraziti svoje stavove i zatražiti raspravu. Nadalje, trebalo bi naglasiti da su nalazi u vezi s uvođenjem pristojbe za potrebe ove Uredbe privremeni i mogu se ponovo razmatrati za potrebe konačne pristojbe,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se privremena antidampinška pristojba na uvoz kristalnih silicijskih fotonaponskih modula ili ploča te ćelija i pločica vrste koja se koristi u kristalnim silicijskim fotonaponskim modulima ili pločama (debljina ćelija i pločica ne prelazi 400 mikrometara), trenutačno obuhvaćenih oznakama KN ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 i ex 8541 40 90 (oznake TARIC 3818001011, 3818001019, 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 i 8541409039), podrijetlom ili poslanih iz Narodne Republike Kine, osim ako su u provozu u smislu članka V. GATT-a.
Sljedeće vrste proizvoda isključene su iz definicije dotičnog proizvoda:
-
solarni punjači koji se sastoje od manje od šest ćelija, prijenosni su i opskrbljuju uređaje energijom ili pune baterije,
-
fotonaponski proizvodi s tankim filmom,
-
kristalni silicijski fotonaponski proizvodi koji su trajno integrirani u električnu robu kada funkcija električne robe nije proizvodnja energije pomoću integriranih kristalnih silicijskih fotonaponskih ćelija.
2. Stopa privremene antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
i.
od stupanja na snagu ove Uredbe do 5. kolovoza 2013.:
Trgovačko društvo
Stopa pristojbe
Sva trgovačka društva
11,8 %
ii.
od 6. kolovoza 2013.:
Trgovačko društvo
Stopa pristojbe
Dodatna oznaka TARIC
Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co. Ltd,
51,5 %
B791
Delsolar (Wujiang) Co. Ltd,
67,9 %
B792
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd,
55,9 %
B793
JingAo Solar Co. Ltd;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd;
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd,
58,7 %
B794
Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd,
38,3 %
B795
Wuxi Suntech Power Co. Ltd;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd;
Suntech Power Co. Ltd;
Wuxi Sun-Shine Power Co. Ltd;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd,
48,6 %
B796
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd,
37,3 %
B797
Trgovačka društva navedena u Prilogu
47,6 %
Sva ostala trgovačka društva
67,9 %
B999
3. Puštanje u slobodan promet u Uniji proizvoda iz stavka 1. podliježe dostavi osiguranja na iznos jednak iznosu privremene pristojbe.
4. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Ne dovodeći u pitanje članak 20. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, zainteresirane stranke mogu zatražiti objavljivanje detalja na kojima se temelje bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je donesena ova Uredba, iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti usmeno saslušanje pred Komisijom u roku od mjesec dana nakon stupanja na snagu ove Uredbe.
U skladu s člankom 21. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, dotične stranke mogu dati komentare na primjenu ove Uredbe u roku od mjesec dana nakon stupanja na snagu ove Uredbe.
Članak 3.
Uredba (EU) br. 182/2013 mijenja se kako slijedi:
1.
Umeću se novi naslov pod G i nova uvodna izjava 22.:
„G. PREKID EVIDENTIRANJA ZA POTREBE ZAŠTITE OD DAMPINŠKOG UVOZA
(22)
Privremenom se antidampinškom pristojbom osigurava zaštita od dampinškog uvoza od 6. lipnja 2013. Stoga evidentiranje uvoza za potreba zaštite od dampinškog uvoza više nije potrebno.”;
2.
U članku 1. stavku 1. brišu se riječi „članku 14. stavku 5. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 i”.
Članak 4.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 1. primjenjuje se za razdoblje od šest mjeseci.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 4. lipnja 2013.