KOMMISSIONENS AFGØRELSE (EU) 2015/454
af 9. juli 2014
om Grækenlands statsstøtte SA.34823 (2012/C), SA.36004 (2013/NN), SA.37965 (2013/N), SA.37966 (2013/N), SA.37967 (2013/N) til Alpha Bank Group vedrørende:
-
rekapitalisering og omstrukturering af Alpha Bank S.A.
-
afvikling af andelsbanken Cooperative Bank of Western Macedonia ved hjælp af en overdragelsesordre til Alpha Bank S.A.
-
afvikling af andelsbanken Evia Cooperative Bank ved hjælp af en overdragelsesordre til Alpha Bank S.A.
-
afvikling af andelsbanken Cooperative Bank of Dodecanese ved hjælp af en overdragelsesordre til Alpha Bank S.A.
(meddelt under nummer C(2014) 4662)
(Kun den engelske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
efter at have opfordret medlemsstaterne og andre interesserede parter til at fremsætte bemærkninger i henhold til ovennævnte bestemmelser og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
1.1. SAGSFORLØB VEDRØRENDE ALPHA BANK
(1)
Ved beslutning af 19. november 2008 godkendte Kommissionen en ordning med titlen »Support Measures for the Credit Institutions in Greece« (den græske bankstøtteordning), der skulle sikre stabiliteten i det græske finansielle system. Den græske bankstøtteordning tillader støtte i henhold til sine tre underliggende foranstaltninger, nemlig en rekapitaliseringsforanstaltning, en garantiforanstaltning og en foranstaltning med statsobligationslån (1). I maj 2009 blev Alpha Bank Group (i det følgende benævnt »banken«) rekapitaliseret af Grækenland i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen.
(2)
I betragtning 14 til beslutningen af 19. november 2008 angives det, at der ville blive anmeldt en omstruktureringsplan til Kommissionen i henseende til rekapitaliseringsforanstaltningens støttemodtagere.
(3)
Den 2. august 2010 indsendte de græske myndigheder en omstruktureringsplan for banken til Kommissionen. Kommissionen registrerede denne plan og de senere ajourføringer heraf samt yderligere oplysninger, som blev indsendt af de græske myndigheder, som sag SA.30342 (PN 26/2010) og siden SA.32786 (2011/PN).
(4)
Banken har gentagne gange modtaget statsgarantier for gældsinstrumenter og statsobligationslån i henhold til den græske bankstøtteordning (2). Den modtog også statsgaranteret nødlikviditetsstøtte (»statsgaranteret ELA«).
(5)
Den 20. april 2012 afgav den græske finansielle stabilitetsfond (i det følgende benævnt »stabilitetsfonden«) en tilsagnserklæring til banken, hvorved den forpligtede sig til at medvirke ved den planlagte udvidelse af bankens aktiekapital. Den 28. maj 2012 bevilgede stabilitetsfonden en tilførsel af brokapital på 1 900 mio. EUR til banken (i det følgende benævnt »første tilførsel af brokapital«).
(6)
I maj 2012 anmeldte de græske myndigheder den tilsagnserklæring til Kommissionen, som stabilitetsfonden havde afgivet til banken. Kommissionen registrerede den som en ikkeanmeldt støtteforanstaltning (sag SA.34823 (2012/NN), idet foranstaltningen allerede var gennemført.
(7)
Ved en afgørelse af 27. juli 2012 indledte Kommissionen en formel undersøgelsesprocedure af den første tilførsel af brokapital (i det følgende benævnt »Alpha-åbningsafgørelsen«) (3).
(8)
Den 12. oktober 2012 gav stabilitetsfonden sit samtykke til, at banken købte Emporiki Bank af Crédit Agricole S.A. (i det følgende benævnt »Crédit Agricole«). Den 16. oktober 2012 undertegnede Crédit Agricole og banken en aktiekøbsaftale.
(9)
Forinden havde de græske myndigheder oplyst Kommissionens tjenestegrene om udviklingen i købsprocessen og vilkårene for det potentielle køb af Emporiki Bank.
(10)
Den 23. november 2012 sendte Kommissionens tjenestegrene et brev til de græske myndigheder om bl.a. deres foreløbige vurdering af købet.
(11)
I december 2012 bevilgede stabilitetsfonden endnu en tilførsel af brokapital på 1 042 mio. EUR til banken (i det følgende benævnt »anden tilførsel af brokapital«). Den 21. december 2012 afgav stabilitetsfonden også en tilsagnserklæring til banken, hvorved den forpligtede sig til at medvirke ved en udvidelse af bankens aktiekapital og ved udstedelsen af konvertible kapitalinstrumenter for et maksimalt beløb på 1 629 mio. EUR (4). De græske myndigheder anmeldte disse foranstaltninger til Kommissionen den 27. december 2012 (5).
(12)
I maj 2013 bekendtgjorde banken den vellykkede gennemførelse af udstedelsen af tegningsrettigheder for i alt 457,1 mio. EUR, og at alle aktier i en emission på yderligere 92,9 mio. EUR var afsat til private investorer. Den 3. juni 2013 konverterede stabilitetsfonden den første og anden tilførsel af brokapital til egenkapital og foretog en kapitaltilførsel på yderligere 1 079 mio. EUR til banken (i det følgende benævnt »rekapitaliseringen foråret 2013«).
(13)
Den 19. december 2013 fremsendte de græske myndigheder oplysninger til Kommissionen om vilkårene for rekapitaliseringen foråret 2013.
(14)
Den 12. juni 2014 indsendte de græske myndigheder en endelig omstruktureringsplan for banken (i det følgende benævnt »omstruktureringsplanen«) til Kommissionen. Samme dag fremsendte de oplysninger om den statsgaranterede ELA. De anførte, at de agtede fortsat at yde banken denne likviditetsstøtte samt statsgarantier for gældsinstrumenter og statsobligationslån i henhold til den græske bankstøtteordning (6).
(15)
Kommissionen har afholdt talrige møder og telefonkonferencer og udvekslet mange e-mails med repræsentanter for de græske myndigheder og banken.
(16)
Grækenland accepterer, at nærværende afgørelse undtagelsesvis kun vedtages på engelsk.
1.2. SAGSFORLØB VEDRØRENDE DEN STATSLIGE STØTTE, DER ER TILDELT DE TRE ANDELSBANKER
(17)
Den 3. december 2013 oplyste Grækenland Kommissionen om den forventede afvikling af de tre andelsbanker (i det følgende benævnt »de tre andelsbanker«), nemlig Cooperative Bank of Dodecanese (»banken for Dodekaneserne«), Cooperative Bank of Evia (»banken for Evia«) og Cooperative Bank of Western Macedonia (»banken for Vestmakedonien«).
(18)
Den 4. december 2013 anmodede Kommissionens tjenestegrene Grækenland om oplysninger om den forventede afvikling af de tre andelsbanker.
(19)
Den 5. december 2013 fremsendte Grækenland de ønskede oplysninger til Kommissionens tjenestegrene.
(20)
Den 8. december 2013 foretog den græske nationalbank afviklingen af de tre andelsbanker og overførslen af de tre andelsbankers udvalgte forpligtelser til banken.
(21)
Den 17. december 2013 anmeldte Grækenland den statsstøtte, der blev ydet i forbindelse med afviklingen af de tre andelsbanker.
2. BESKRIVELSE
2.1. BANKEN OG DENS VANSKELIGHEDER
2.1.1. Den græske banksektors situation generelt
(22)
Grækenlands bruttonationalprodukt (BNP) faldt med 20 % fra 2008 til 2012 som vist i tabel 1. Som følge heraf oplevede de græske banker en hastigt stigende misligholdelsesprocent på lån ydet til græske husholdninger og virksomheder (7). Denne udvikling har været en belastning for de græske bankers aktivbeholdninger og skabt et øget behov for kapital.
Tabel 1
Real BNP-vækst i Grækenland, 2008-2013
Grækenland
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Real BNP-vækst, %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Kilde:
Eurostat:http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115.
(23)
Desuden iværksatte Grækenland i februar 2012 en obligationsombytning for den private sektor kaldet »Private Sector Involvement« (i det følgende benævnt »PSI-programmet«). En række græske banker deltog i PSI-programmet, hvorunder den græske regering tilbød eksisterende private obligationsejere nye værdipapirer (herunder nye græske statsobligationer (GSO'er), værdipapirer med BNP-afhængigt udbytte og PSI-obligationer udstedt af den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet (EFSF)) i bytte for eksisterende græske statsobligationer med en nominel nedskrivning på 53,5 % og længere løbetider (8). De græske myndigheder bekendtgjorde resultaterne af denne obligationsombytning den 9. marts 2012 (9). Ombytningen resulterede i betydelige tab for obligationsejerne (skønnet af den græske nationalbank til et tab for de græske banker på gennemsnitligt 78 % af den pålydende værdi af gamle græske statsobligationer) og et deraf følgende kapitalbehov, som blev bogført med tilbagevirkende kraft i de græske bankers 2011-regnskaber.
Tabel 2
Samlede PSI-tab hos de største græske banker (mio. EUR)
Banker
Pålydende værdi Pålydende værdi af GSO'er (1)
Pålydende værdi af statslige lån (2)
Samlet pålydende værdi (3) = (1) + (2)
PSI-tab på GSO'er (4)
PSI-tab på statslige lån (5)
Samlet bruttotab på PSI (6) = (4) + (5)
Samlet bruttotab på PSI/CT1 (10) (dec. 2011) (/%)
Samlet bruttotab på PSI/samlede aktiver (dec. 2011) (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Emporiki
351
415
766
270
320
590
40,3
2,7
Kilde:
Bank of Greece, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, december 2012, s. 14.
(24)
Eftersom de græske banker manglede betydelig kapital som følge af PSI-programmet og den fortsatte recession, blev der stillet midler til rådighed for disse bankers rekapitalisering i medfør af memorandummet om økonomisk politik og finanspolitik (Memorandum of Economic and Financial Policies, i det følgende benævnt »MEFP«) af 11. marts 2012 under det andet tilpasningsprogram for Grækenland, indgået mellem den græske regering, Den Europæiske Union, Den Internationale Valutafond (IMF) og Den Europæiske Centralbank (ECB). De græske myndigheder anslog bankernes samlede rekapitaliseringsbehov og afviklingsomkostninger, der skulle finansieres i henhold til programmet, til 50 mia. EUR (11). Dette beløb blev beregnet på grundlag af en stresstest udført af den græske nationalbank fra december 2011 til udgangen af december 2014 (i det følgende benævnt »2012-stresstesten«), som var baseret på Blackrocks prognose for tab på lån (12). Midlerne til rekapitaliseringen af de græske banker udbetales gennem stabilitetsfonden. Tabel 3 viser en oversigt over beregningen af kapitalbehovet hos de største græske banker, jf. 2012-stresstesten.
Tabel 3
Stresstest 2012: De største græske bankers kapitalbehov (mio. EUR)
Banker
Reference-CT1 (dec. 2011) (1)
Samlet bruttotab på PSI (dec. 2011) (2)
Hensættelser vedrørende PSI (juni 2011) (3)
Prognoser for akkumuleret bruttotab for kreditrisiko (4)
Hensættelser til tab på lån (dec. 2011) (5)
Intern kapitaldannelse (6)
Mål-CT1 (dec. 2014) (7)
Kapitalbehov (8) = (7) - [(1) + (2) + (3) + (4) + (5) + (6)]
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Emporiki
1 462
- 590
71
-6 351
3 969
114
1 151
2 475
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Kilde:
Bank of Greece, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, december 2012, s. 8.
(25)
Ifølge MEFP vil banker, der indsender planer for rentabel kapitalisering, få lejlighed til at ansøge om og modtage offentlig støtte på en måde, som bevarer den private sektors incitamenter til at tilføre kapital og dermed minimere byrden for skatteborgerne (13). Den græske nationalbank mente, at kun de fire største banker havde indsendt planer for rentabel kapitalisering (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank og Alpha Bank) (14). De modtog den første tilførsel af brokapital fra stabilitetsfonden i maj 2012.
(26)
De nationale indlån i bankerne i Grækenland faldt med i alt 37 % fra udgangen af 2009 til juni 2012 som følge af recessionen og den politiske usikkerhed, og bankerne måtte derfor betale mere i indlånsrente for at holde på indskuddene. Indlånsomkostningerne steg og indskrænkede bankernes nettorentemarginal. Da de græske banker blev udelukket fra engrosfinansieringsmarkederne, blev de fuldstændig afhængige af finansiering fra Eurosystemet (15), hvoraf en stigende del var statsgaranteret ELA ydet af den græske nationalbank.
(27)
Den 3. december 2012 iværksatte Grækenland et tilbagekøbsprogram for de nye GSO'er, som investorerne havde modtaget i forbindelse med PSI-programmet, til kurser fra 30,2 til 40,1 i forhold til den nominelle værdi (16). De græske banker deltog i dette tilbagekøbsprogram, som udløste yderligere tab på deres balance, idet det regnskabsmæssige tab (dvs. forskellen mellem markedsværdien og den nominelle værdi), der blev bogført på de nye GSO'er i forbindelse med PSI-programmet, for hovedpartens vedkommende var definitivt og uigenkaldeligt (17).
(28)
I december 2012 modtog de fire største græske banker endnu en tilførsel af brokapital fra stabilitetsfonden.
(29)
I foråret 2013 blev brokapitalen til de fire banker konverteret til en permanent rekapitalisering i form af ordinære aktier og med stabilitetsfonden som hovedaktionær og ejer af over 80 % af aktiekapitalen i hver af de fire banker. Stabilitetsfonden modtog aktier uden stemmeret fra de banker, som det lykkedes at tiltrække en forud fastsat mængde privat kapital (banken, Piraeus Bank S.A. og National Bank of Greece S.A.), mens de private investorer fik warrants på stabilitetsfondens aktier.
(30)
I juli 2013 engagerede den græske nationalbank en rådgiver til at udføre en diagnostisk undersøgelse af alle græske bankers udlånsportefølje. Denne rådgiver udarbejdede prognoser for tab på lån (i tabellen benævnt »PTL«) for alle de græske bankers nationale udlånsporteføljer samt for lån med græsk risiko i udenlandske filialer og datterselskaber over en tidshorisont på 3,5 år og på lånenes fulde løbetid. Analysen omfattede prognoser for tab på lån i to makroøkonomiske scenarier, et referencescenarie og et negativt scenarie. Prognoserne for tab på lån i udenlandske udlånsporteføljer blev vurderet af den græske nationalbank ved hjælp af input fra rådgiveren.
(31)
På baggrund af rådgiverens vurdering af prognoserne for tab på lån gennemførte den græske nationalbank i efteråret 2013 endnu en stresstest (i det følgende benævnt »2013-stresstesten«) for at vurdere, hvor solide de græske bankers kapitalstilling var, både i et referencescenarie og et negativt scenarie. Den græske nationalbank foretog en vurdering af kapitalbehovet med teknisk bistand fra en anden rådgiver.
(32)
De centrale elementer i kapitalbehovsvurderingen i 2013-stresstesten var i) prognoserne for tab på lån (18) for bankernes udlånsportefølje på et konsolideret grundlag for græsk risiko og udenlandsk risiko fratrukket eksisterende lånereserver og ii) den anslåede driftsrentabilitet hos bankerne i perioden juni 2013 til december 2016 baseret på en konservativ justering af omstruktureringsplanerne, som var indsendt til den græske nationalbank i løbet af fjerde kvartal af 2013. Tabel 4 viser en oversigt over beregningen af kapitalbehovet hos de største græske banker, der er foretaget på et konsolideret grundlag ifølge referencescenariet i denne 2013-stresstest.
Tabel 4
Stresstest 2013: Kapitalbehovet hos de græske banker, beregnet på et konsolideret grundlag i referencescenariet (mio. EUR)
Banker
Reference-CT1 (juni 2013) (1)
Hensættelser til tab på lån (juni 2013) (2)
PTL for græsk risiko (3)
PTL for udenlandsk risiko (19) (4)
Intern kapitaldannelse (5)
Stresstest-CT1 (dec. 2016) (6)
Kapitalbehov (7) = (6) - (1) - (2) - (3) - (4) - (5)
NBG (20)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (21)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Kilde:
Bank of Greece, 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector, marts 2014, s. 42.
(33)
Den 6. marts 2014 bekendtgjorde den græske nationalbank resultatet af 2013-stresstesten og anmodede bankerne om inden medio april 2014 at indsende deres planer for rejsning af kapital til dækning af kapitalbehovet i referencescenariet.
(34)
Fra ultimo marts 2013 til primo maj 2014 rejste bankerne kapital.
2.1.2. Støttemodtageren
(35)
Banken yder generelle banktjenester, primært i Grækenland og Sydøsteuropa (Cypern, Rumænien, Bulgarien, Serbien, Albanien og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (FYROM)) samt i Det Forenede Kongerige. Den tilbyder den fulde vifte af bank- og finansprodukter og tjenesteydelser til private såvel som erhvervslivet. Den driver detail- og forretningsbankvirksomhed og private banking, formueforvaltning, likviditetsstyring og investeringsbankvirksomhed. Banken er etableret i Grækenland, og dens aktier noteres på Athens fondsbørs. Den 30. september 2012 beskæftigede banken i alt 17 119 personer, hvoraf omtrent en tredjedel var ansat i det sydøstlige Europa og i Det Forenede Kongerige, mens de resterende to tredjedele var ansat i Grækenland (22).
(36)
Banken deltog i PSI-programmet og ombyttede GSO'er og statslige lån med en pålydende værdi af 6 043 mio. EUR. Dens samlede PSI-relaterede omkostninger beløb sig til ca. 4 786 mio. EUR før skat og blev fuldt ud bogført i 2011-regnskaberne (23). Under tilbagekøbsprogrammet i december 2012 solgte banken de nye GSO'er, den havde modtaget i forbindelse med PSI, til en meget lavere kurs end den nominelle værdi. Med dette salg udmøntedes bankens tab på de nye GSO'er.
(37)
Bankens nøgletal i december 2010, december 2011, december 2012 og december 2013 (konsoliderede data) vises i tabel 5.
Tabel 5
Alpha Banks nøgletal 2010, 2011, 2012 og 2013
Driftsregnskab
(mio. EUR)
2010
2011
2012
Proforma 2012
(inkl. Emporiki)
2013
(inkl. Emporiki)
Nettorenteindtægter
1 819
1 784
1 397
1 755
1 658
Driftsindtægter i alt
2 249
2 283
1 506
1 826
2 344
Driftsudgifter i alt
-1 148
-1 096
-1 179
-1 746
-1 426
Indtægter før hensættelser
1 101
1 187
327
80
918
Tab ved værdiforringelser til dækning af kreditrisiko
- 885
-1 130
-1 669
-2 802
-1 923
Tab ved værdiforringelser på GSO'er og PSI-berettigede lån
-
-4 789
-
-
-
Negativ goodwill
3 283
Nettofortjeneste/tab
86
-3 810
-1 086
ikke relevant
2 922
Udvalgte nøgletal
(mio. EUR)
2010
2011
2012
Proforma 2012
(inkl. Emporiki)
2013
(inkl. Emporiki)
Samlet tilgodehavende hos kunder (lån og forskud) (netto)
49 305
44 876
40 495
55 459
51 678
Indskud
38 293
29 399
28 451
41 348
42 485
Aktiver i alt
66 798
59 148
58 357
76 518
73 697
Egenkapital i alt (24)
5 784
1 966
773
3 423
8 312
Kilder:
2013: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/Deltio_Typou_20140310EN.pdf
Proforma 2012: Omstruktureringsplan for Alpha Bank, juni 2014, s. 24.
2012 og 2011: Finansielle resultater 2012 - Konsoliderede årsregnskaber: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2012_en.pdf
2010: Finansielle resultater 2011 - Konsoliderede årsregnskaber: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2011_en.pdf.
(38)
Tabel 5 illustrerer, at banken ud over de enorme tab, den bogførte i 2011 på grund af PSI-programmet (4 786 mio. EUR (25)), led under vigende indtjening (bl.a. på grund af de højere indlånsomkostninger) og store og stigende værdiforringelser på sin udlånsportefølje i Grækenland og i udlandet. Bankens likviditetsstilling blev hårdt ramt af indlånsflugten, og forholdet mellem udlån og indlån nåede 152 % pr. 31. december 2011 (26), mens 34 % af dens balance blev finansieret af Eurosystemet pr. samme dato (27).
(39)
Ifølge 2013-stresstesten anslog den græske nationalbank bankens kapitalbehov til 262 mio. EUR i referencescenariet.
(40)
I marts 2014 foretog banken en kapitalforøgelse på 1,2 mia. EUR til dækning af det i betragtning 39 nævnte kapitalbehov og til tilbagekøb af præferenceaktier for 940 mio. EUR, som Grækenland ejede (28). I modsætning til Eurobanks kapitalforøgelse i april 2014 forpligtede stabilitetsfonden sig ikke til i tilfælde af manglende privat efterspørgsel at tilføre kapital i forbindelse med denne forøgelse. Bankens kapitalforøgelse blev opnået i form af en emission til internationale investorer uden fortegningsret og en offentlig aktieemission i Grækenland. Tegningskursen blev fastsat til 0,66 EUR pr. aktie.
(41)
Efter kapitalforøgelsen bekendtgjorde banken den 17. april 2014, at den havde indløst Grækenlands præferenceaktier for et samlet beløb på 940 mio. EUR.
2.2. BANKENS ERHVERVELSE AF GRÆSKE BANKAKTIVITETER
2.2.1. Køb af Emporiki Bank
(42)
Emporiki Bank blev stiftet i 1882.
(43)
I 2000 erhvervede Crédit Agricole Group indledningsvis 6,7 % af aktierne i Emporiki Bank. I 2006 blev Emporiki Bank et datterselskab af Crédit Agricole, da denne erhvervede en kontrollerende andel og øgede sin aktiepost til 94,99 % i Emporiki Bank.
(44)
Emporiki Bank drev detail-, forretnings- og investeringsbankvirksomhed, formueforvaltning, porteføljeforvaltning og finansielle tjenesteydelser i al almindelighed. Den tilbød sine tjenesteydelser i Grækenland gennem sit net af 323 filialer og i udlandet gennem sin filial i Cypern samt datterselskaber i Cypern, Bulgarien, Albanien og Rumænien (29). Den havde 4 230 ansatte pr. 31. december 2012.
(45)
Banken deltog i PSI-programmet og ombyttede GSO'er og andre godkendte værdipapirer med en pålydende værdi af 766 mio. EUR. Som vist i tabel 2 beløb dens samlede PSI-relaterede omkostninger sig til ca. 590 mio. EUR før skat og blev fuldt ud bogført i 2011-regnskaberne. Som vist i tabel 3 blev Emporiki Banks kapitalbehov vurderet til 2 475 mio. EUR på baggrund af en stresstest, der blev udført i 2012 af den græske nationalbank for perioden 31. december 2011 til 31. december 2014, baseret på Blackrocks prognoser for tab på lån.
(46)
Den 12. oktober 2012 gav stabilitetsfonden sit samtykke til, at banken købte Emporiki Bank af Crédit Agricole.
(47)
Den 16. oktober 2012 undertegnede Crédit Agricole og banken »aktiekøbsaftalen af 16. oktober 2012 mellem Crédit Agricole S.A. og Alpha Bank S.A. om salg og køb af Emporiki Bank of Greece S.A.«. Efter en due diligence-undersøgelse tilførte Crédit Agricole et samlet kapitalbeløb på 2 893 mio. EUR og tegnede hele den mængde konvertible obligationer, som banken udstedte for i alt 150 mio. EUR (30). Banken skulle herefter købe den fuldt ud rekapitaliserede Emporiki Bank for 1 EUR. I henhold til aktiekøbsaftalen købte banken ikke Emporiki Banks udenlandske datterselskaber, som forblev Crédit Agricoles ejendom, med undtagelse af den cypriotiske filial, som udgjorde en andel på 0,5 mia. EUR af aktiverne, og som indgik i det i købsaftalen definerede omfang.
(48)
Den 31. december 2012 efter Crédit Agricoles rekapitalisering var Emporiki Banks kapitalgrundlag 17,6 %, mens dens kapitalprocent var 13,5 %.
(49)
Den 1. februar 2013 bekendtgjorde banken, at den havde fået overdraget hele Emporiki Banks aktiekapital (31).
(50)
Emporiki Banks nøgletal i december 2010, december 2011, december 2012 og januar 2013 vises i tabel 6.
Tabel 6
Emporiki Banks nøgletal 2010, 2011, 2012 og januar 2013
Mia. EUR
31. december 2010
(konsolideret)
31. december 2011
(konsolideret)
December 2012
(omfang købt af banken)
Januar 2013
(omfang købt af banken)
Aktiver i alt
26,78
21,7
19,5
18,2
Samlet tilgodehavende hos kunder (lån og forskud) (brutto)
24
23,48
19,85
19,8
Hensættelser
2,8
4,4
5
5
Kundernes tilgodehavender
12,2
11,3
12,68
12,9
Finansiering fra Eurosystemet
0,3
1,77
1,2
1,2
Egenkapital i alt
0,9
0,9
1,73
2,3
Tab efter skat
-0,87
-1,76
-1,5
Nettoudlån/-indlån
173,8 %
169,1 %
117,2 %
114,1 %
Kilder:
Januar 2013: Alpha Bank årsregnskab 2012, udgave af 27. marts 2013 (online: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/2012_FY_Financial_Report1.pdf)
December 2012: Nøgleindikatorer for Alpha Bank og Emporiki Bank, online: http://www.alpha.gr/page/default.asp?id=9&la=2
2011 og 2010: Emporiki Banks konsoliderede årsregnskaber pr. 31. december 2011.
2.2.2. Køb af de tre andelsbankers udvalgte forpligtelser
(51)
Den 8. december 2013 besluttede den græske nationalbank at foretage en afvikling af de tre andelsbanker for henholdsvis Dodekaneserne, Evia og Vestmakedonien.
(52)
Den græske nationalbank iværksatte en købs- og overtagelsesprocedure (32), hvorved alle indskud, herunder interbankindskud, og fordringer og forpligtelser over for Hellenic Deposit and Investment Guarantee Fund (HDIGF), men ingen låneforpligtelser, ville blive overdraget til en køber. Den græske nationalbank kontaktede de fire systemisk vigtige græske banker, da der ifølge nationalbanken skulle overføres indskud til fuldt rekapitaliserede pengeinstitutter. Kun banken og Eurobank afgav den 5. december 2013 bindende tilbud. Den græske nationalbank valgte bankens tilbud som det foretrukne. Banken tilbød et beløb svarende til 2,1 % af de overførte indskud som vederlag.
2.2.2.1. Banken for Dodekaneserne
(53)
Banken for Dodekaneserne blev stiftet i 1994.
(54)
Den 22. juli 2013 anmodede den græske nationalbank banken for Dodekaneserne om at genoprette sin egentlige kernekapital. Banken for Dodekaneserne foretog en kapitalforøgelse gennem en offentlig emission af andelsaktier. Ifølge emissionsmeddelelsen blev den egentlige kernekapital i banken for Dodekaneserne på grundlag af dens egne finansoplysninger pr. 30. juni 2013 skønnet til 3,5 % og derfor under den græske nationalbanks mindstekrav til kapitalgrundlag. Imidlertid tiltrak emissionen ikke et tilstrækkeligt antal investorer.
(55)
Den 8. december 2013 iværksatte den græske nationalbank derfor afviklingen af banken for Dodekaneserne. Dens licens blev tilbagekaldt, og den trådte i likvidation (33). En udvalgt række af banken for Dodekanesernes forpligtelser blev overført til banken (34). Ifølge den græske nationalbank (35) beløb dagsværdien af de overførte aktiver sig til ca. 6 mio. EUR, mens dagsværdien af de overførte passiver beløb sig til 255 mio. EUR. Der var således et udækket finansieringsbehov (36) på 249 mio. EUR. Det udækkede finansieringsbehov blev dækket af stabilitetsfonden i henhold til artikel 63D, stk. 13, i lov nr. 3601/2007. I december 2013 udbetalte stabilitetsfonden to tredjedele af det samlede udækkede finansieringsbehov, nemlig 166 mio. EUR, i EFSF-obligationer og gav tilsagn om, at de resterende 83 mio. EUR ville blive betalt, når det udækkede finansieringsbehov var endeligt fastlagt. Den 16. juni 2014 fastslog den græske nationalbank, at det endelige udækkede finansieringsbehov i banken for Dodekaneserne beløb sig til 258,5 mio. EUR. Stabilitetsfonden dækker den ikke udbetalte del af det udækkede finansieringsbehov.
(56)
Pr. 30. september 2013 havde banken for Dodekaneserne 132 ansatte og 11 filialer. I forbindelse med afviklingen overtog banken ingen af filialerne i banken for Dodekaneserne, men anførte, at den ville opretholde en fysisk tilstedeværelse i områder, hvor der ikke fandtes overlapninger (nemlig på fire øer uden andre banker), ved at leje de fire små filialer, som blev forvaltet af likvidator. De ansatte i banken for Dodekaneserne blev afskediget, og nogle af dem genansat af banken.
2.2.2.2. Banken for Evia
(57)
Banken for Evia blev stiftet i 1995.
(58)
Den 22. juli 2013 anmodede den græske nationalbank banken for Evia om at genoprette sin egentlige kernekapitalprocent. Evia Bank foretog en kapitalforøgelse gennem en offentlig emission af andelsaktier. Ifølge emissionsmeddelelsen blev den egentlige kernekapital i banken for Evia på grundlag af dens egne finansoplysninger pr. 30. juni 2013 skønnet til 1,8 % og derfor under den græske nationalbanks mindstekrav til kapitalgrundlag. Imidlertid tiltrak emissionen ikke et tilstrækkeligt antal investorer.
(59)
Den 8. december 2013 iværksatte den græske nationalbank derfor afviklingen af banken for Evia. Dens licens blev tilbagekaldt, og den trådte i likvidation (37). En udvalgt række af banken for Evias forpligtelser blev overført til banken (38). Ifølge den græske nationalbank (39) beløb dagsværdien af de overførte aktiver sig til 2 mio. EUR, mens dagsværdien af de overførte passiver beløb sig til 98 mio. EUR. Der var således et udækket finansieringsbehov på 96 mio. EUR. Det udækkede finansieringsbehov blev dækket af stabilitetsfonden i henhold til artikel 63D, stk. 13, i lov nr. 3601/2007. I december 2013 udbetalte stabilitetsfonden to tredjedele af det samlede udækkede finansieringsbehov, nemlig 64 mio. EUR, i EFSF-obligationer og lovede, at de resterende 32 mio. EUR ville blive betalt, når det udækkede finansieringsbehov var endeligt fastlagt. Den 16. juni 2014 fastslog den græske nationalbank, at det endelige udækkede finansieringsbehov i banken for Evia beløb sig til 105 mio. EUR. Stabilitetsfonden dækker den ikke udbetalte del af det udækkede finansieringsbehov.
Pr. 30. september 2013 havde banken for Evia 59 ansatte og fire filialer. Banken overtog ingen af filialerne i banken for Evia. De ansatte i banken for Evia blev afskediget, og nogle af dem genansat af banken.
2.2.2.3. Banken for Vestmakedonien
(60)
I 1995 stiftedes Kozani præfekturs andelsselskab til udviklingskredit. I 2008 skiftede andelsselskabet navn til Cooperative Bank of Western Macedonia.
(61)
Den 22. juli 2013 anmodede den græske nationalbank banken for Vestmakedonien om at genoprette sin egentlige kernekapital. Banken for Vestmakedonien foretog en kapitalforøgelse gennem en offentlig emission af andelsaktier. Ifølge emissionsmeddelelsen blev den egentlige kernekapital i banken for Vestmakedonien på grundlag af dens egne finansoplysninger pr. 30. september 2013 skønnet til - 11 % og derfor under den græske nationalbanks mindstekrav til kapitalgrundlag. Imidlertid tiltrak emissionen ikke et tilstrækkeligt antal investorer.
(62)
Den 8. december 2013 iværksatte den græske nationalbank derfor afviklingen af banken for Vestmakedonien. Dens licens blev tilbagekaldt, og den trådte i likvidation (40). En udvalgt række af banken for Vestmakedoniens forpligtelser blev overført til banken (41). Ifølge den græske nationalbank (42) beløb dagsværdien af de overførte aktiver sig til 2 mio. EUR, mens dagsværdien af de overførte passiver beløb sig til 84 mio. EUR. Der var således et udækket finansieringsbehov på 82 mio. EUR. Det udækkede finansieringsbehov blev dækket af stabilitetsfonden i henhold til artikel 63D, stk. 13, i lov nr. 3601/2007. I december 2013 udbetalte stabilitetsfonden to tredjedele af det samlede udækkede finansieringsbehov, nemlig 55 mio. EUR, i EFSF-obligationer og lovede, at de resterende 27 mio. EUR ville blive betalt, når det udækkede finansieringsbehov var endeligt fastlagt.
(63)
Pr. 30. september 2013 havde banken for Vestmakedonien 36 ansatte og tre filialer. Banken overtog ingen af filialerne i banken for Vestmakedonien. De ansatte i banken for Vestmakedonien blev afskediget, og nogle af dem genansat af banken.
(64)
Nøgletallene for de tre andelsbanker fremgår af tabel 7.
Tabel 7
Nøgletal for de tre andelsbanker (mio. EUR)
(A)
(B)
(C)
(D) = (B) - (A)
(E) = 2,1 %* (C)
Dagsværdi af overførte aktiver
Dagsværdi af overførte passiver
heraf overførte indskud
Oprindeligt udækket finansieringsbehov
Vederlag
(2,1 % af overførte indskud)
Banken for Dodekanes-erne
6
255
255
249
5
Banken for Evia
2
98
95
96
2
Banken for Vestmakedonien
2
84
82
82
2
I alt
427
9
Kilder:
Den græske nationalbanks kredit- og forsikringskommissions beslutning 97/1, 97/2, 97/3 af 8.2.2013.
Den græske nationalbanks afviklingsforanstaltningskommissions beslutning 14/1, 14/2, 14/3, 14/4, 14/5, 14/6, 14/7, 14/8 af 8.12.2013.
2.2.3. Køb af Citibank Greece
(65)
Citibank International blev stiftet i 1812. Citibank etablerede sig i Grækenland i 1964, primært med kunder inden for søfart og erhvervsliv. I 1980 begyndte Citibank Greece også at drive detailbankvirksomhed. Citibank Greece driver i dag forretning på både privat- og erhvervskundemarkedet og har et net af 20 filialer i hele landet.
(66)
Den 29. maj 2014 modtog stabilitetsfonden en anmodning fra banken om samtykke til køb af Citibank Greece, herunder Diners Club Greece (i det følgende benævnt »Diners«) (43).
(67)
Banken udtrykte sin hensigt om at overtage Citibanks græske aktiviteter, herunder udlån til kunder (for en nettosum af 442 mio. EUR og 1 115 mio. EUR i misligholdte lån), kundeindlån (i alt 1 067 mio. EUR), forvaltede aktiver (1 186 mio. EUR), detailbankfilialerne, ATM-nettet (44) og medarbejderne (45). Desuden anførte banken, at den ville købe hele den ordinære aktiekapital i Diners.
(68)
Prisen er fastsat til 2 mio. EUR.
(69)
Den 5. juni 2014 gav stabilitetsfonden sit samtykke til bankens køb af Citibank Greece.
2.3. STØTTEFORANSTALTNINGER
2.3.1. Støtteforanstaltninger bevilget til banken i henhold til den græske bankstøtteordning (foranstaltning L1 og A)
(70)
Banken har fået flere former for støtte i henhold til den græske bankstøtteordnings rekapitaliseringsforanstaltning, garantiforanstaltning og foranstaltning med statsobligationslån.
2.3.1.1. Statslig likviditetsstøtte ydet i henhold til garantiforanstaltningen og foranstaltningen med statsobligationslån (foranstaltning L1)
(71)
Banken har modtaget og modtager fortsat støtte i henhold til garantiforanstaltningen og foranstaltningen med statsobligationslån. Denne støtte vil i denne afgørelse blive betegnet som »foranstaltning L1«. Pr. 30. november 2011 beløb garantierne til banken sig til ca. 14,0 mia. EUR. Pr. 30. september 2011 havde banken modtaget statsobligationslån for 1,6 mia. EUR (46).
(72)
I omstruktureringsplanen for banken, som de græske myndigheder fremsendte til Kommissionen den 12. juni 2014, angav de græske myndigheder, at de havde til hensigt at fortsætte med at yde garantier og statsobligationslån i henhold til ordningen i omstruktureringsperioden.
2.3.1.2. Statslig rekapitalisering ydet i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen (foranstaltning A)
(73)
I maj 2009 modtog banken en kapitaltilførsel på 940 mio. EUR (foranstaltning A) i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen i den græske bankstøtteordning. Denne kapitaltilførsel svarede til ca. 2 % af bankens risikovægtede aktiver (47) på det pågældende tidspunkt.
(74)
Rekapitaliseringen skete med præferenceaktier tegnet af Grækenland og med en udbyttebetaling på 10 % og en løbetid på fem år.
(75)
Banken indløste præferenceaktierne den 17. april 2014 som beskrevet i betragtning 41.
2.3.2. Statsgaranteret ELA (foranstaltning L2)
(76)
Likviditetsstøtte i nødsituationer (ELA) er en ekstraordinær foranstaltning, der sætter et solvent pengeinstitut, som står over for midlertidige likviditetsproblemer, i stand til at modtage finansiering fra Eurosystemet, uden at en sådan transaktion er en del af den fælles pengepolitik. Den rente, som et sådant pengeinstitut betaler for likviditetsstøtte i nødsituationer, er […] (48) basispoint højere end den rente, det betaler for den almindelige centralbankbaserede refinansiering.
(77)
Den græske nationalbank har ansvaret for ELA-programmet, hvilket betyder, at enhver omkostning og risiko ved tilvejebringelsen af likviditetsstøtte i nødsituationer bæres af den græske nationalbank. Grækenland udstedte til den græske nationalbank en statsgaranti, som gælder for summen af al likviditetsstøtte i nødsituationer, som nationalbanken har ydet (49). Vedtagelsen af artikel 50, stk. 7, i lov nr. 3943/2011 om ændring af artikel 65, stk. 1, i lov nr. 2362/1995 gav finansministeren mulighed for at udstede garantier på vegne af staten til den græske nationalbank for at beskytte dennes fordringer på kreditinstitutterne. De banker, der får likviditetsstøtte i nødsituationer, skal betale et garantigebyr til staten på […] basispoint.
(78)
Pr. 31. december 2011 havde banken modtaget 6,7 mia. EUR i statsgaranteret ELA (50), mens beløbet pr. 31. december 2012 var 23,6 mia. EUR i statsgaranteret ELA (51).
2.3.3. Støtteforanstaltninger bevilget til banken gennem stabilitetsfonden (foranstaltning B1, B2, B3 og B4)
(79)
Siden 2012 har banken fået støtte fra flere af stabilitetsfondens kapitalforanstaltninger. Tabel 8 giver et overblik over disse støtteforanstaltninger.
Tabel 8
Støtteforanstaltninger bevilget til banken gennem stabilitetsfonden
Første tilførsel af brokapital - maj 2012
Anden tilførsel af brokapital - dec. 2012
Tilsagnserklæring - dec. 2012
Stabilitetsfondens deltagelse i rekapitaliseringen foråret 2013 - maj 2013
Foranstaltning
B1
B2
B3
B4
Beløb
(mio. EUR)
1 900
1 042
1 629
4 021
2.3.3.1. Første tilførsel af brokapital (foranstaltning B1)
(80)
Betragtning 14-32 til Alpha-indledningsafgørelsen (52) rummer en detaljeret beskrivelse af den første tilførsel af brokapital i maj 2012 (foranstaltning B1). Baggrunden for og de primære træk ved denne foranstaltning beskrives i nedenstående afsnit.
(81)
Den 20. april 2012 afgav stabilitetsfonden en tilsagnserklæring til banken, hvorved den forpligtede sig til at deltage i bankens planlagte aktiekapitalforøgelse med et beløb på op til 1,9 mia. EUR.
(82)
I henhold til foranstaltning B1 overførte stabilitetsfonden 1,9 mia. EUR i EFSF-obligationer til banken den 28. maj 2012 i overensstemmelse med bestemmelserne om tilførsler af brokapital i lov nr. 3864/2010 om oprettelse af stabilitetsfonden. EFSF-obligationerne, der blev overført til banken, var med variabel rente og løbetider på henholdsvis seks og ti år og udstedelsesdato den 19. april 2012. Kommissionen fastslog i betragtning 48 til Alpha-åbningsafgørelsen, at tilførslen af brokapital, som var afsluttet den 28. maj 2012, var led i gennemførslen af den forpligtelse, som var indgået i tilsagnserklæringen, og dermed en fortsættelse af den samme støtte. Begge beløb i tilsagnserklæringen og i den første tilførsel af brokapital var beregnet af den græske nationalbank for at sikre, at banken nåede en solvensgrad på 8 % pr. 31. december 2011, da tilførslen af brokapital blev bogført med tilbagevirkende kraft i bankens regnskaber. Som det ses i tabel 3 dækkede foranstaltning B1 kun en begrænset del af det samlede kapitalbehov, der blev identificeret i 2012-stresstesten. Det var meningen, at banken skulle rejse yderligere kapital gennem en kommende kapitalforøgelse, og at tilførslen af brokapital blot skulle opretholde bankens berettigelse til finansiering fra ECB, indtil kapitalforøgelsen havde fundet sted.
(83)
Vedrørende perioden mellem datoen for den første tilførsel af brokapital og datoen for konverteringen af den første brokapital til ordinære aktier og andre konvertible finansielle instrumenter var det i før-tegningsaftalen mellem banken og stabilitetsfonden bestemt, at banken skulle betale stabilitetsfonden et årligt gebyr på 1 % af den nominelle værdi af EFSF-obligationerne, og at enhver kuponbetaling og påløben rente på EFSF-obligationerne for denne periode ville udgøre et yderligere kapitalbidrag fra stabilitetsfonden til banken (53).
2.3.3.2. Anden tilførsel af brokapital (foranstaltning B2)
(84)
Banken bogførte yderligere tab i efteråret 2012. Dens kapital faldt derfor igen til under det mindstekrav, den skulle opfylde for at forblive berettiget til refinansiering fra ECB.
(85)
Derfor blev det nødvendigt med endnu en tilførsel af brokapital. Den 21. december 2012 gennemførte stabilitetsfonden den anden tilførsel af brokapital på 1 042 mio. EUR (foranstaltning B2), som igen foregik ved overførsel af EFSF-obligationer til banken.
2.3.3.3. Tilsagnserklæringen af 21. december 2012 (foranstaltning B3)
(86)
I tillæg til den anden tilførsel af brokapital gav stabilitetsfonden den 21. december 2012 banken en tilsagnserklæring om sin deltagelse i bankens aktiekapitalforøgelse og de konvertible instrumenter, der skulle udstedes, med et samlet beløb på op til 1 629 mio. EUR (foranstaltning B3).
(87)
Summen af de to tilførsler af brokapital (foranstaltning B1 og B2) og det ekstra tilsagnsbeløb fra december 2012 (foranstaltning B3) betød, at stabilitetsfonden havde forpligtet sig til at dække det samlede kapitalbehov, der var identificeret i 2012-stresstesten (4 571 mio. EUR (54)).
2.3.3.4. Stabilitetsfondens deltagelse i rekapitaliseringen foråret 2013 (foranstaltning B4)
(88)
Den 16. april 2013 godkendte aktionærerne på generalforsamlingen en forøgelse af bankens aktiekapital. Den 1. maj 2013 bekendtgjorde banken den fulde tegning af udstedte tegningsrettigheder for 457 mio. EUR og emissionen af nye aktier for op til 93 mio. EUR møntet på private investorer til kurs 0,44 EUR pr. stk. (55).
(89)
Den 3. juni 2013 (56) bekendtgjorde banken, at udstedelsen af tegningsrettigheder var fuldført, og at alle aktier var afsat til private investorer. Den samlede private deltagelse i bankens aktiekapitalforøgelse nåede derfor 550 mio. EUR.
(90)
Samme dato bekendtgjorde banken desuden, at stabilitetsfonden ville tegne 9 138 636 364 aktier til kurs 0,44 EUR pr. stk. Følgelig tilførte stabilitetsfonden ved rekapitaliseringen foråret 2013 banken i alt 4 021 mio. EUR i form af ordinære aktier (foranstaltning B4). Det beløb svarer til summen af foranstaltning B1, B2 og B3 efter fradrag af værdien af den private deltagelse. Stabilitetsfondens aktier giver den begrænsede stemmerettigheder, da den samlede private deltagelse havde nået 12 % af kapitalforøgelsen. Ifølge loven om stabilitetsfonden ville private investorer fortsat kontrollere banken, hvis de indskød over 10 % af den kapital, banken havde behov for. Dog opretholder stabilitetsfonden de fulde stemmerettigheder vedrørende centrale ledelsesbeslutninger.
(91)
Ved hjælp af bankens aktiekapitalforhøjelse (foranstaltning B4) blev den første og anden brokapital (foranstaltning B1 og B2) omlagt til en permanent rekapitalisering, og forpligtelsen til at tilføre yderligere kapitalstøtte (foranstaltning B3) blev delvis opfyldt.
(92)
Kursen på nye aktier blev fastsat til 50 % af den ud fra omsætningen vægtede gennemsnitlige aktiekurs de seneste 50 børsdage forud for fastsættelsen af emissionskursen. Som følge af et omvendt aktiesplit (57), som den ekstraordinære generalforsamling besluttede den 16. april 2012 (58), blev kursen på de nye aktier fastsat til 0,44 EUR pr. stk.
(93)
Straks efter rekapitaliseringen foråret 2013 blev stabilitetsfonden bankens største aktionær med en post på 83,66 % (59). Stabilitetsfonden udstedte 1 233 503 482 warrants og gav vederlagsfrit private investorer én warrant for hver tegnet aktie (60). Hver warrant giver ret til at købe 7,40 aktier af stabilitetsfonden med faste mellemrum og til aftalekurser. Den første lejlighed var 10. december 2013, og derefter kan man udnytte sin warrant to gange årligt indtil 10. december 2017. Udnyttelseskursen er den samme som tegningskursen på 0,44 EUR pr. stk. forhøjet med en årlig rente (4 % for år ét, 5 % for år to, 6 % for år tre, 7 % for år fire og derefter 8 % p.a. for de sidste seks måneder) (61).
(94)
Ifølge loven om stabilitetsfonden som ændret i 2014 er det kun aftalekurserne på warrants, der må justeres i tilfælde af en udstedelse af tegningsrettigheder. Desuden vil en sådan justering blive foretaget efterfølgende og kun op til det realiserede provenu ved salget af stabilitetsfondens fortegningsrettigheder. Der er ikke truffet bestemmelse om justering i tilfælde af en aktiekapitalforøgelse uden fortegningsret.
2.3.4. Statsstøtteforanstaltninger til fordel for de tre andelsbanker
(95)
Som allerede nævnt i afsnit 2.2.2 blev det udækkede finansieringsbehov i andelsbankerne for henholdsvis Dodekaneserne, Evia og Vestmakedonien anslået af den græske nationalbank til henholdsvis 249 mio. EUR, 96 mio. EUR og 82 mio. EUR. Det samlede udækkede finansieringsbehov var således anslået 427 mio. EUR. Det blev dækket af stabilitetsfonden, som gav banken EFSF-obligationer af tilsvarende værdi.
2.4. OMSTRUKTURERINGSPLANEN
(96)
Den 12. juni 2014 fremsendte Grækenland omstruktureringsplanen for banken, hvori det gøres rede for, hvordan banken som en samlet enhed dannet ved erhvervelsen af Emporiki Bank og indskuddene fra de tre andelsbanker agter at genoprette sin langsigtede rentabilitet.
2.4.1. Indenlandsk bankvirksomhed
(97)
Ved hjælp af omstruktureringsplanen vil banken fokusere på sin kernebankvirksomhed i Grækenland. Mens bankens internationale aktiviteter udgjorde mere end 20 % af de samlede aktiver i december 2009 og 15 % af de samlede aktiver i juni 2013 (62), bør denne andel falde til ca. […] ved udgangen af 2018 (63).
(98)
Bankens højeste prioritet er at sikre overlevelsen og rentabiliteten af sin græske bankvirksomhed. Derfor indeholder omstruktureringsplanen en række foranstaltninger til forbedring af bankens driftseffektivitet og nettorentemarginal samt foranstaltninger, der styrker dens kapitalstilling og balancestruktur.
(99)
Hvad angår driftseffektivitet, havde banken allerede påbegyndt et omfattende rationaliseringsprogram længe før erhvervelsen af Emporiki Bank og de tre andelsbanker. Fra den 31. december 2010 til den 30. september 2012 nedbragte banken sin fysiske tilstedeværelse i Grækenland. Den reducerede antallet af filialer fra 458 i 2010 til 426 i 2012 (64) og nedbragte i samme periode arbejdsstyrken i sin bankvirksomhed og anden virksomhed i Grækenland med flere hundrede personer (65).
(100)
Fra december 2012 til december 2017 regner banken med at skære yderligere ned på antallet af filialer i Grækenland fra 739 til […]. Personalet i bankvirksomheden og anden virksomhed i Grækenland vil blive reduceret fra 11 435 til […] (66).
(101)
Den forøgede effektivitet med hensyn til filialer og personale vil bidrage til nedbringelsen af de samlede omkostninger for bankens virksomhed i Grækenland med […] % proforma fra 1 345 mio. EUR i 2012 til […] mio. EUR i 2017 (67). Som følge heraf vil den forventede omkostningsprocent for den græske bankvirksomhed falde til under […] % ved slutningen af omstruktureringsperioden.
(102)
Omstruktureringsplanen beskriver også, hvordan banken vil nedbringe sine finansieringsomkostninger, hvilket er afgørende for at genskabe rentabiliteten. Banken forventer at kunne sænke renten på sine indlån takket være det mere stabile økonomiske klima og især den forventede stabilisering og genopretning af den græske økonomi, som forventes at være i vækst fra 2014 og frem. Indlånsrenten (gennemsnitlig rente på aftaleindskud, anfordringsindskud og opsparingskonti) forventes at falde i Grækenland. Faldet vil primært ske i form af meget lavere renter på aftaleindskud. Ligeledes vil bankens afhængighed af statsgaranteret ELA og finansiering fra Eurosystemet i det hele taget falde fra 32 % af dens samlede aktiver i 2012 til blot […] % i 2017 (68).
(103)
Ifølge omstruktureringsplanen forventes det, at banken også styrker sin balance. Forholdet mellem dens nettoudlån og -indlån i Grækenland vil falde til […] % i 2018 (fra 131 % i 2012 (69)), mens dens kapitalgrundlag fortsat vil blive forbedret.
(104)
En anden af bankens prioriteter er forvaltningen af misligholdte lån. Banken vil skærpe sine kreditprocedurer vedrørende lånenes oprindelse (bedre sikkerhedsstillelse, snævrere grænser) såvel som forvaltningen af misligholdte lån. Andelen af misligholdte lån vil nå […] % i 2014 og derefter begynde at falde med ca. […] % ved udgangen af omstruktureringsperioden (70). Risikoomkostningen (værdiforringelser) vil falde fra 2 799 mio. EUR proforma (dvs. inklusive Emporiki Bank) i 2012 til […] mio. EUR i 2018 (71) på grund af genoprettelsen af den græske økonomi.
(105)
Forbedringen af driftseffektiviteten, stigningen i nettorentemarginalen og de faldende risikoomkostninger vil sætte banken i stand til at blive rentabel i Grækenland fra 2015 og frem. […]. Dens egenkapitalforrentning vil nå op på […] % i 2018 (72).
2.4.2. International bankvirksomhed
(106)
Banken har allerede begyndt at reducere og omstrukturere sine internationale aktiviteter. Den solgte sit ukrainske datterselskab i august 2013, antallet af filialer i Sydøsteuropa blev nedbragt fra 622 i 2009 til 488 i 2012 (73).
(107)
Banken vil fortsat reducere og omstrukturere sine internationale aktiviteter. Den agter at begrænse omfanget af sine internationale aktiver til […] mia. EUR. For at nå dette mål vil banken overveje enhver kombination af afhændelser og reduktion af sine porteføljer. Dette påtænkte omfang af bankens internationale aktiver udgør en nedbringelse med […] % af dens udenlandske aktiver pr. 31. december 2012 […].
(108)
Omstruktureringsplanen understreger behovet for at reducere de udenlandske datterselskabers afhængighed af deres græske moderselskab, for så vidt angår likviditetsstilling. Den koncerninterne finansiering af de udenlandske datterselskaber vil falde fra 4 172 mio. EUR til […] mio. EUR fra 2013 til 2017 (74).
(109)
For at forbedre rentabiliteten af sine udenlandske aktiviteter planlægger banken at gennemføre et betydeligt program for at nedbringe omkostningerne i det internationale net med nedskæringer i både antallet af filialer og medarbejdere. F.eks. i […] vil […] filialer ud af […] blive lukket, mens personalet vil blive reduceret med […] ansatte (- […]) i perioden 2012-2018 (75).
(110)
Egenkapitalforrentningen vil således nå […] (76).
2.4.3. Privat kapitaltilførsel og bidrag fra eksisterende aktionærer og efterstillede kreditorer
(111)
Det er lykkedes banken at rejse en betydelig mængde kapital på markedet og derved reducere det omfang af statsstøtte, den havde brug for.
(112)
Først rejste banken privat kapital i 2009 med udstedelsen af tegningsrettigheder for 986 mio. EUR (77). Som nævnt i betragtning 89 lykkedes det også banken at rejse kapital fra private investorer ved rekapitaliseringen foråret 2013. De eksisterende aktionærer fik også deres rettigheder kraftigt udvandet ved rekapitaliseringen foråret 2013, idet stabilitetsfonden i den anledning fik 83,66 % af bankens aktier, hvilket kun efterlod 4,9 % til de tidligere aktionærer. Der er ikke udbetalt kontant udbytte siden 2008.
(113)
Banken rejste 1,2 mia. EUR på markedet i marts 2014 til dækning af sit yderligere kapitalbehov og til at indløse Grækenlands præferenceaktier. Disse nye aktier blev udstedt til en højere kurs pr. stk. end den, stabilitetsfonden havde betalt ved rekapitaliseringen foråret 2013.
(114)
Den 20. april 2012 tilbød banken at tilbagekøbe værdipapirer i Tier 1, Upper Tier 2 og Lower Tier 2 kontant til henholdsvis kurs 40, 60 og 60 af deres nominelle værdi. Denne tilbagekøbskurs blev fastsat på grundlag af instrumenternes markedsværdi og indeholdt en præmie på højst 10 procentpoint, som blev tilføjet for at give investorerne et incitament til at deltage i tilbagekøbet. Den 7. maj 2012 bekendtgjorde banken resultatet af dette tilbagekøb (78). Den samlede deltagelse nåede 66 %, og kapitalgevinsten blev på i alt 333 mio. EUR. Den 19. april 2013 bekendtgjorde banken endnu en passivstyringsoperation vedrørende et yderligere nominelt beløb på 316 mio. EUR. Banken tilbød at tilbagekøbe værdipapirer i Tier 1, Upper Tier 2 og Lower Tier 2 kontant til henholdsvis kurs 35, 55 og 55 af deres nominelle værdi. Denne tilbagekøbskurs blev fastsat på grundlag af instrumenternes markedsværdi og indeholdt en præmie på højst 10 procentpoint, som blev tilføjet for at give investorerne et incitament til at deltage i tilbagekøbet. Deltagelsen blev 58 %, og kapitalgevinsten blev 103 mio. EUR.
(115)
Som følge af de to tilbagekøb faldt den udestående mængde efterstillet gæld og hybridgæld fra 985 mio. EUR til 134 mio. EUR.
2.5. DE GRÆSKE MYNDIGHEDERS TILSAGN
(116)
Den 12. juni 2014 afgav Grækenland løfte om, at banken og dens tilknyttede selskaber gennemfører den omstruktureringsplan, der blev fremsendt samme dag, og forpligtede sig yderligere med hensyn til gennemførelsen af omstruktureringsplanen. Disse yderligere forpligtelser, som er angivet i bilaget, opsummeres i dette afsnit.
(117)
For det første afgav Grækenland løfte om, at banken omstrukturerer sine forretningsaktiviteter i Grækenland ved at fastsætte et maksimalt antal filialer og medarbejdere samt et maksimalt beløb for de samlede omkostninger, som skal overholdes pr. 31. december 2017 (79).
(118)
Grækenland gav også tilsagn om, at banken nedbringer sine omkostninger ved indlån i Grækenland og overholder et bestemt maksimum for forholdet mellem nettoudlån og -indlån pr. 31. december 2017 (80).
(119)
Vedrørende bankens udenlandske datterselskaber forpligtede Grækenland sig til, at banken ikke giver dem yderligere kapitalstøtte, medmindre en række forud definerede betingelser er opfyldt. Grækenland gav også tilsagn om, at banken foretager en betydelig nedgearing af sine internationale aktiver inden 30. juni 2018 (81).
(120)
Grækenland afgav løfte om, at banken afhænder en række værdipapirer og nedbringer størrelsen på sin egenkapitalportefølje. Desuden vil banken undlade at købe non-investment grade værdipapirer, med begrænsede undtagelser (82).
(121)
Grækenland afgav en række tilsagn om selskabsledelsen (»corporate governance«) af banken. Grækenland lovede at begrænse lønniveauet for bankens medarbejdere og direktører, få banken til at overholde græske love om selskabsledelse og etablere en effektiv og hensigtsmæssig organisationsstruktur (83).
(122)
Endvidere forpligtede Grækenland sig til, at banken vil håndhæve en kreditgivningspolitik af høj kvalitet for at sikre, at man i beslutninger om at yde og omlægge lån sigter mod at garantere bankens overlevelse og maksimere dens rentabilitet. Grækenland har givet tilsagn om, at banken vil overholde høje standarder for overvågningen af kreditrisikoen og omstruktureringen af lånene (84).
(123)
En række tilsagn handler om bankens transaktioner med tilknyttede låntagere. Disse tilsagn skal sikre, at banken ikke afviger fra fornuftig bankpraksis ved udlån eller omstrukturering af udlån til sine medarbejdere, direktører og aktionærer samt til offentlige enheder, politiske partier og medievirksomheder (85).
(124)
Endelig afgav Grækenland løfte om, at banken vil iagttage visse adfærdsbegrænsninger såsom forbud mod udbetaling af kuponrente og udbytte, forbud mod opkøb og forbud mod annoncering af statsstøtte (86).
(125)
Disse tilsagn vil blive overvåget indtil 31. december 2018 af en tilsynsførende administrator.
(126)
Herudover har Grækenland angivet at ville søge Kommissionens godkendelse forud for ethvert tilbagekøb af warrants, som banken eller enhver statslig enhed, herunder stabilitetsfonden, måtte iværksætte (87).
3. BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE VEDRØRENDE DEN FØRSTE TILFØRSEL AF BROKAPITAL
(127)
Den 27. juli 2012 indledte Kommissionen den formelle undersøgelsesprocedure for at kontrollere, om betingelserne i bankmeddelelsen fra 2008 (88) blev opfyldt med hensyn til hensigtsmæssigheden af den første tilførsel af brokapital, nødvendighed og proportionalitet, sådan som den blev ydet af stabilitetsfonden til fordel for banken (foranstaltning B1).
(128)
Med hensyn til foranstaltningens hensigtsmæssighed udtrykte Kommissionen på baggrund af, at støtten blev givet efter en forudgående rekapitalisering og likviditetsstøtte, og i betragtning af den lange redningsperiode tvivl om, hvorvidt banken havde gjort alt, hvad den kunne, for at undgå behov for støtte i fremtiden (89). Desuden stod det ikke klart for Kommissionen, hvem der skulle kontrollere banken, når den første brokapital blev erstattet af en permanent rekapitalisering (90), idet banken måske ville komme under enten statens eller en privat mindretalsaktionærs kontrol. Kommissionen bemærkede, at den ønskede at sikre, at kvaliteten af bankens ledelse og navnlig dens udlånspolitik ikke ville blive forringet i nogen af tilfældene.
(129)
Med hensyn til nødvendigheden af den første tilførsel af brokapital satte Kommissionen i betragtning 66 til Alpha-indledningsafgørelsen spørgsmålstegn ved, om der var truffet enhver mulig foranstaltning til at undgå, at banken atter ville få brug for støtte. Eftersom tilførslen af brokapital var af usikker varighed, kunne Kommissionen heller ikke konkludere, om den var tilstrækkelig og overholdt statsstøttereglernes principper for forrentning og byrdefordeling. Da vilkårene for omlægning af den første brokapital til en permanent rekapitalisering desuden ikke var kendt på tidspunktet, da Alpha-åbningsafgørelsen blev truffet, kunne Kommissionen ikke vurdere dem.
(130)
Med hensyn til foranstaltningens proportionalitet udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt beskyttelsesforanstaltningerne (forbuddene mod annoncering af statslig støtte, mod at udbetale kuponrente og udbytte og mod call-optioner og tilbagekøb som beskrevet i betragtning 71 til Alpha-åbningsafgørelsen) var tilstrækkelige i henseende til den første tilførsel af brokapital. Desuden anførte Kommissionen i betragtning 72 til Alpha-åbningsafgørelsen, at der kunne forekomme konkurrenceforvridning som følge af manglen på regler til at forhindre, at stabilitetsfonden koordinerede de fire største græske banker (nemlig banken, Eurobank, National Bank of Greece og Piraeus Bank), og manglen på tilstrækkelige beskyttelsesforanstaltninger til at forhindre, at de udvekslede kommercielt følsomme oplysninger. Kommissionen foreslog derfor at udpege en tilsynsførende administrator, som skulle være fysisk til stede i banken.
4. BEMÆRKNINGER FRA BERØRTE PARTER TIL DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE VEDRØRENDE DEN FØRSTE TILFØRSEL AF BROKAPITAL
4.1. BEMÆRKNINGER FRA BANKEN
(131)
Den 30. august 2012 modtog Kommissionen bemærkninger fra banken til Alpha-åbningsafgørelsen.
(132)
Med hensyn til foranstaltningens hensigtsmæssighed bemærkede banken, at den var systemisk vigtig i Grækenland og på de bankmarkeder, hvor den drev virksomhed. Den tilføjede, at dens forretningsmodel var rentabel, hvilket dens lange fremtrædende historie havde vist.
(133)
Banken bemærkede også, at begge rekapitaliseringsbølger var et biprodukt af et alvorligt forværret økonomisk klima, og at de supplerende støtteforanstaltninger blev iværksat som følge af forværrelsen af finanskrisen. Den anførte, at den hidtil havde været den af de store græske banker, der havde fået mindst statsstøtte. Banken bemærkede med hensyn til, hvorvidt banken havde gjort alt, hvad den kunne, for at undgå behov for yderligere støtte i fremtiden, at omstruktureringsplanen ville indeholde en udførlig beskrivelse af de byrdefordelingsforanstaltninger, der allerede var indført, undervejs eller planlagt. Banken bemærkede også, at disse foranstaltninger sikrede, at ingen aktionær gik fri. Foranstaltningerne ville sammen med det eksisterende stærke forretningsgrundlag og den solide kapitalvurdering bidrage til at sikre, at banken var tilstrækkeligt kapitaliseret, så rentabiliteten kunne genoprettes, og statens støtte udfases.
(134)
Desuden hilste banken det velkomment, at der var klarhed om vilkårene for den permanente rekapitalisering, hvilket efter dens mening fuldt ud afspejlede grundene til, at den havde brug for statsstøtte. Den bemærkede også, at rekapitaliseringen afhjalp kapitaltabet som følge af dens deltagelse i PSI-programmet, som var en højst udsædvanlig og uforudsigelig hændelse. Den mente ikke, at den havde løbet for store risici ved at erhverve statsobligationer efter græske og europæiske standarder. Den anførte, at den uden PSI ikke ville have haft behov for rekapitaliseringen i 2012 og sagtens ville have kunnet indfri præferenceaktierne i overensstemmelse med de tilhørende aftalevilkår. Desuden bemærkede den, at værdien af dens nettoaktiver trods betydelige tab af kapital som følge af bankens deltagelse i PSI stadig var positiv.
(135)
Banken tilføjede, at den drev sin virksomhed på et meget sikkert fundament, og at den havde været yderst proaktiv i gennemførelsen af foranstaltninger, der skulle føre den sikkert gennem en periode med ekstremt stress. Den bemærkede, at den siden begyndelsen af krisen ikke havde ført nogen aggressiv forretningspolitik eller løbet uhensigtsmæssige risici, men fokuseret på forvaltning af kreditrisikoen, afhjulpet ubalancer i sin finansieringsprofil gennem velordnet nedgearing og aktivt forvaltet sit omkostningsniveau ved at rationalisere driften og optimere sin indkøbspolitik.
(136)
Desuden fremhævede banken den betydelige byrdefordeling mellem interessenterne. Den pegede på de betydelige sikkerhedsforanstaltninger, som den offentlige sektor havde til rådighed til at forhindre, at rekapitaliserede banker løb for store risici, og til nøje at overvåge den korrekte gennemførelse af omstruktureringsplanerne, f.eks. ved at udpege repræsentanter fra finansministeriet og stabilitetsfonden til bankens bestyrelse og forskellige udvalg. Den understregede også, at stabilitetsfonden ville overvåge gennemførelsen af omstruktureringsplanen, og at suspenderingen af stabilitetsfondens stemmerettigheder ville blive ophævet i tilfælde af betydelig misligholdelse.
(137)
Af disse grunde mente banken, at den permanente rekapitaliserings opbygning og vilkår burde give et stærkt incitament til eksisterende såvel som nye aktionærer til at deltage i kommende kapitalforøgelser.
(138)
Med hensyn til foranstaltningens nødvendighed bemærkede banken, at støtteforanstaltningen afhjalp det kapitalunderskud, som var forårsaget af PSI, således at banken kunne opfylde den græske nationalbanks mindstekrav til kapitalgrundlag, fortsat have adgang til refinansiering fra ECB og støtte sine kunder og den græske økonomi i en vanskelig periode.
(139)
Med hensyn til foranstaltningens proportionalitet erklærede banken, at den ikke havde til hensigt at benytte støtten til at fordreje konkurrencen. Den understregede også, at den ikke havde ført nogen aggressiv forretningspolitik, siden den begyndte at modtage statsstøtte. Endelig bemærkede den, at eftersom alle store græske banker modtog statsstøtte, og de udenlandske aktører havde mindre appetit på græsk risiko på det græske marked, havde en støttemodtager kun en minimal mulighed for at fordreje konkurrencen til skade for andre, der ikke fik støtte.
4.2. BEMÆRKNINGER FRA EN ANDEN GRÆSK BANK
(140)
Den 3. januar 2013 modtog Kommissionen bemærkninger fra en græsk bank til Alpha-åbningsafgørelsen. Den græske bank bemærkede, at stabilitetsfondens rekapitalisering af græske banker i princippet var et velkomment skridt i retning af et sundere og mere rentabelt banksystem, og udtrykte ikke modstand mod rekapitaliseringen af banken.
(141)
Selv om den bakkede fuldstændig op om princippet om stabilitetsfondens rekapitalisering af græske banker, anførte den græske bank dog, at den forventede, at stabilitetsfondens rekapitalisering - for at minimere konkurrencefordrejninger og undgå forskelsbehandling - ville være tilgængelig på lignende vilkår for alle banker, der drev virksomhed i Grækenland.
5. BEMÆRKNINGER FRA GRÆKENLAND TIL DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE VEDRØRENDE DEN FØRSTE TILFØRSEL AF BROKAPITAL
(142)
Den 5. september 2012 fremsendte Grækenland sine bemærkninger, som var udarbejdet af den græske nationalbank og stabilitetsfonden, til Alpha-åbningsafgørelsen.
5.1. BEMÆRKNINGER FRA DEN GRÆSKE NATIONALBANK
(143)
Med hensyn til hensigtsmæssigheden af den første tilførsel af brokapital bemærkede den græske nationalbank, at den var midlertidig, idet rekapitaliseringsprocessen ville blive gennemført ved hjælp af forhøjelser af de fire berørte bankers aktiekapital.
(144)
Den græske nationalbank bemærkede videre, at rekapitaliseringen af de største græske banker var led i den langvarige omstrukturering af den græske banksektor. Den bemærkede, at når en bank skulle forblive i private hænder, ville ledelsen formentlig ikke blive udskiftet, mens hvis en bank skulle være statsejet (dvs. ejet af stabilitetsfonden), kunne stabilitetsfonden udnævne en ny ledelse, som under alle omstændigheder ville skulle bedømmes af den græske nationalbank. Den græske nationalbank bemærkede, at den løbende vurderede rammerne for selskabsledelse, om den enkelte bank havde en tilstrækkelig ledelse, og hver banks risikoprofil for at sikre, at der ikke blev løbet for store risici. Den påpegede også, at stabilitetsfonden allerede havde udpeget repræsentanter til bestyrelsen i de rekapitaliserede banker.
(145)
Med hensyn til nødvendigheden af den første tilførsel af brokapital bemærkede den græske nationalbank, at bankens kapitaltilførsel var begrænset for at sikre, at de dengang gældende mindstekrav til kapital (8 %) var opfyldt. Den anførte også, at den langstrakte periode før rekapitaliseringerne skyldtes den kraftige forværring af markedsbetingelserne i Grækenland og virkningen af PSI-programmet, hele projektets kompleksitet og behovet for at maksimere private investorers deltagelse i aktiekapitalforøgelserne.
(146)
Med hensyn til proportionaliteten af den første tilførsel af brokapital påpegede den græske nationalbank, at den fulde gennemførelse af omstruktureringsplanen, der skulle fremlægges for Kommissionen, var garanteret i kraft af, at suspenderingen af stabilitetsfondens stemmerettigheder ville blive ophævet, hvis bl.a. omstruktureringsplanen blev misligholdt i væsentlig grad. Den græske nationalbank bemærkede også, at bankens vanskeligheder ikke skyldtes, at bankens ledelse havde undervurderet dens risici, eller kommercielt aggressive handlinger.
5.2. BEMÆRKNINGER FRA STABILITETSFONDEN
(147)
For så vidt angår hensigtsmæssigheden af den første tilførsel af brokapital i henseende til problemet med potentiel statslig indgriben, hvis staten yder store beløb i statsstøtte gennem stabilitetsfonden, og stabilitetsfonden er fuldt stemmeberettiget, anførte stabilitetsfonden, at de banker, der fik støtte fra stabilitetsfonden, ikke ansås for offentlige enheder eller enheder underlagt statslig kontrol, og at de ikke ville blive kontrolleret af staten, efter at de var blevet permanent rekapitaliseret af stabilitetsfonden. Stabilitetsfonden påpegede, at den var en fuldstændig uafhængig privatretlig juridisk enhed med selvstændig beslutningskompetence, og at den ikke var underlagt statslig kontrol i henhold til artikel 16C, stk. 2, i loven om stabilitetsfonden, ifølge hvilken de kreditinstitutter, som stabilitetsfonden har ydet kapitalstøtte, ikke er en del af den offentlige sektor i bred forstand. Stabilitetsfonden henviste også til sin ledelsesstruktur.
(148)
Vedrørende sin intervention i bankens ledelse bemærkede stabilitetsfonden, at den ville respektere bankens selvstyre og ikke blande sig i den daglige ledelse, idet dens rolle var begrænset til det i loven om stabilitetsfonden angivne. Den anførte, at der ikke ville forekomme indgriben eller koordinering fra statens side, og at bankens beslutninger vedrørende udlånspolitikken (bl.a. om sikkerhedsstillelse, prissætning og lånernes solvens) ville blive truffet på grundlag af kommercielle kriterier.
(149)
Stabilitetsfonden påpegede, at der i loven om stabilitetsfonden og i før-tegningsaftalen var fastsat passende sikkerhedsforanstaltninger til at hindre eksisterende private aktionærer i at løbe for store risici. Den påpegede elementer som i) udnævnelsen af repræsentanter fra stabilitetsfonden som uafhængige menige medlemmer af bankens bestyrelse og deres tilstedeværelse i udvalg, ii) stabilitetsfondens due diligence-undersøgelse af banken og iii) de forhold, at dens stemmerettigheder efter den endelige rekapitalisering kun ville være begrænsede, så længe banken overholdt vilkårene i omstruktureringsplanen.
(150)
Stabilitetsfonden anførte, at der var truffet hensigtsmæssige foranstaltninger til at sikre, at de banker, som stabilitetsfonden havde interesser i, ikke udvekslede kommercielt følsomme oplysninger. Der var f.eks. tale om udnævnelse af forskellige repræsentanter for stabilitetsfonden til at sidde i disse banker, mandater til disse repræsentanter, som specifikt beskyttede mod en informationsstrøm mellem to repræsentanter, og klare interne instrukser til disse repræsentanter om ikke at videresende kommercielt følsomme oplysninger om banken. Desuden anførte stabilitetsfonden, at den ikke udøvede sine rettigheder i forbindelse med bankerne på en måde, som kunne forhindre, begrænse, forvride eller i betydelig grad formindske eller hæmme en effektiv konkurrence. Til sidst påpegede stabilitetsfonden, at medlemmerne af dens bestyrelse og dens medarbejdere var underlagt strenge regler om fortrolighed og betroede opgaver og bundet af bestemmelserne om forretningshemmelighed.
6. VURDERING AF STATSSTØTTEN TIL KØB AF DE TRE ANDELSBANKERS UDVALGTE FORPLIGTELSER
(151)
Kommissionen skal først vurdere, om statsstøtten til afvikling af de tre andelsbanker (dvs. finansieringen af det udækkede finansieringsbehov, som muliggjorde overførslen af indskud, herunder interbankforpligtelser, og fordringer og forpligtelser over for HDIGF) udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. Ifølge denne bestemmelse er statsstøtte enhver støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.
(152)
Kommissionen indleder med at vurdere, hvorvidt følgende potentielle støttemodtagere fik en fordel: i) andelsbankerne og de potentielt overførte »aktiviteter« til banken og ii) banken.
i) Statsstøtte til andelsbankerne og de potentielt overførte »aktiviteter« til banken
(153)
Med hensyn til andelsbankerne bemærker Kommissionen, at bankerne for henholdsvis Dodekaneserne, Evia og Vestmakedonien er under afvikling og deres licenser tilbagekaldt. Derfor vil de ikke længere udøve økonomisk aktivitet på bankmarkedet.
(154)
Statsstøtten, dvs. finansieringen af det udækkede finansieringsbehov, ville kun udgøre støtte til de overførte fordringer og forpligtelser efter traktatens artikel 107, stk. 1, hvis de tilsammen dannede en virksomhed. Begrebet virksomhed omfatter enhver enhed, der udøver en økonomisk aktivitet, uanset juridisk status og måden, hvorpå den finansieres. Enhver aktivitet, der består i at udbyde varer eller tjenester på et givet marked, betragtes som en økonomisk aktivitet. For at afgøre, om der forekommer støtte til en virksomhed, skal det derfor vurderes, om overførslen af fordringer og forpligtelser indebærer overførsel af en økonomisk aktivitet.
(155)
Som nævnt i afsnit 2.2.2 blev kun indskud, interbankforpligtelser og fordringer og forpligtelser over for HDIGF overført til banken efter afviklingen af andelsbankerne. De tre andelsbanker havde 227 ansatte og 18 filialer i alt. Det bør bemærkes, at der ikke skete automatisk overførsel af filialer eller ansættelseskontrakter eller lån mellem de tre andelsbanker og banken. Det forhold, at lånene ikke overføres til banken, men forbliver i de tre andelsbanker, der er under afvikling, det forhold, at ingen filial overføres, og at der ikke sker automatisk overførsel af ansættelseskontrakter, bidrager (91) derfor til den konklusion, at der ikke er overført en økonomisk aktivitet. De overførte forpligtelser (dvs. indskud) kan ikke anses for at være begunstiget af statens støtte, da de ikke udgør en »virksomhed«.
(156)
De tre eksisterende juridiske enheder er altså under afvikling og udøver ikke længere bankvirksomhed. Samtidig udgør de overførte aktiver og passiver ikke en økonomisk aktivitet.
(157)
Det konkluderes derfor, at stabilitetsfondens tildeling af EFSF-obligationer til banken til dækning af det udækkede finansieringsbehov vedrørende de overtagne aktiver og passiver fra de tre andelsbanker ikke tillader disse at videreføre deres økonomiske aktivitet. Støtten fra stabilitetsfonden udgør derfor hverken statsstøtte til de afviklede enheder eller støtte til de overførte aktiver og passiver.
ii) Statsstøtte til banken
(158)
Med hensyn til, hvorvidt afhændelsen af de tre andelsbankers aktiver og passiver indebærer statsstøtte til banken, skal Kommissionen vurdere, om visse betingelser er opfyldt, og navnlig om i) salgsproceduren er åben, betingelsesløs og ikkediskriminerende, ii) salget foregår på markedsvilkår, og iii) staten maksimerer salgsprisen på de pågældende aktiver og passiver (92).
(159)
Som nævnt i betragtning 52 kontaktede den græske nationalbank kun de fire systemisk vigtige græske banker for at bortauktionere de udvalgte aktiver og passiver fra de tre andelsbanker, idet den ønskede, at indskuddene blev overført til fuldt rekapitaliserede pengeinstitutter. Kun banken selv og Eurobank afgav bindende tilbud. Alpha Banks bud blev valgt som det bedste i et udbud, der blev afholdt af afviklingsmyndigheden, og hvor der blev taget hensyn til den tilbudte pris og evnen til hurtigt og nemt at overtage og integrere de overtagne indskud.
(160)
Den udbudte pakke omfattede kun indskud og ingen infrastruktur. Køberen kunne derfor kun være en bank med egen infrastruktur og et filialnet i Grækenland til betjening af indskyderne.
(161)
Da Kommissionen ikke har grund til at tro, at salget ikke fandt sted på markedsvilkår, konkluderer den, at den i overensstemmelse med punkt 80 i bankmeddelelsen fra 2013, punkt 20 i omstruktureringsmeddelelsen og Kommissionens egen beslutningspraksis (93) kan udelukke, at der var tale om statsstøtte til banken.
iii) Konklusion vedrørende forekomsten af statsstøtte
(162)
Statsstøtten i forbindelse med salget af de tre andelsbanker begunstiger ikke en økonomisk aktivitet eller en virksomhed. Derfor udgør foranstaltningen ikke statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1.
7. VURDERING AF STATSSTØTTE TIL BANKEN
7.1. STATSSTØTTE OG STØTTEBELØB
(163)
Kommissionen skal afgøre, om banken modtager statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1.
7.1.1. Statsstøtte i de foranstaltninger, der blev ydet i henhold til den græske bankstøtteordning (foranstaltning L1 og A)
7.1.1.1. Statslig likviditetsstøtte ydet i henhold til garantiforanstaltningen og foranstaltningen med statsobligationslån (foranstaltning L1)
(164)
Kommissionen har allerede fastslået i de afgørelser, hvorved den godkendte og forlængede den græske bankstøtteordning (94), at likviditetsstøtten ydet i henhold til ordningen udgør statsstøtte. Fremtidig likviditetsstøtte ydet i henhold til ordningen vil også udgøre statsstøtte.
7.1.1.2. Statslig rekapitalisering ydet i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen (foranstaltning A)
(165)
Kommissionen har allerede fastslået i sin afgørelse af 19. november 2008 om den græske bankstøtteordning, at rekapitaliseringerne, der skulle ydes i henhold til ordningens rekapitaliseringsforanstaltning, ville udgøre statsstøtte. Banken modtog 940 mio. EUR i form af præferenceaktier, som på det tidspunkt repræsenterede 2 % af bankens risikovægtede aktiver.
7.1.2. Statsstøtte i den statsgaranterede ELA (foranstaltning L2)
(166)
Kommissionen præciserede i punkt 51 i bankmeddelelsen fra 2008, at centralbankers tilrådighedsstillelse af midler til pengeinstitutter ikke udgør statsstøtte, hvis fire kumulative betingelser er opfyldt med hensyn til pengeinstituttets solvens, sikkerhedsstillelsen for faciliteten, den rentesats, pengeinstituttet skal betale, samt fraværet af en modgaranti fra staten. Eftersom den statsgaranterede ELA til banken ikke opfylder alle fire betingelser, især fordi den er statsgaranteret og ydet i kombination med andre støtteforanstaltninger, udgør den statsstøtte.
(167)
Den statsgaranterede ELA opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 1. For det første vil staten skulle bære ethvert tab, fordi foranstaltningen rummer en statsgaranti til fordel for den græske nationalbank. Foranstaltningen omfatter derfor statsmidler. ELA sætter bankerne i stand til at skaffe finansiering på et tidspunkt, hvor de ikke har adgang til engrosfinansieringsmarkedet og de almindelige refinansieringsmuligheder i Eurosystemet. Den statsgaranterede ELA giver derfor banken en fordel. Eftersom ELA er begrænset til banksektoren, er foranstaltningen selektiv. Den statsgaranterede ELA fordrejer konkurrencen, fordi den giver banken mulighed for at fortsætte driften på markedet og undgå at misligholde sine forpligtelser og dermed skulle forlade markedet. Eftersom banken driver virksomhed i andre medlemsstater, og pengeinstitutter fra andre medlemsstater driver virksomhed eller potentielt ville være interesserede i at gøre det i Grækenland, påvirker denne fordel for banken samhandelen mellem medlemsstaterne.
(168)
Den statsgaranterede ELA (foranstaltning L2) udgør statsstøtte. Det statsgaranterede ELA-beløb har varieret med tiden. Den 31. december 2012 beløb denne støtte sig til ca. 23,6 mia. EUR.
7.1.3. Statsstøtte i de foranstaltninger, der er ydet gennem stabilitetsfonden (foranstaltning B1, B2, B3 og B4)
7.1.3.1. Første tilførsel af brokapital (foranstaltning B1)
(169)
I afsnit 5.1 i Alpha-åbningsafgørelsen har Kommissionen allerede konkluderet, at den første tilførsel af brokapital udgør statsstøtte. Den modtagne kapital beløb sig til 1,9 mia. EUR.
7.1.3.2. Anden tilførsel af brokapital (foranstaltning B2)
(170)
Foranstaltning B2 blev gennemført med stabilitetsfondens midler, der som anført i betragtning 47 til Alpha-åbningsafgørelsen omfatter statslige midler.
(171)
For så vidt angår tilstedeværelsen af en fordel, øgede foranstaltning B2 bankens solvensgrad til et niveau, der satte den i stand til at fortsætte sin drift på markedet og få adgang til finansiering fra Eurosystemet. Desuden bestod forrentningen af foranstaltning B2 af den påløbne rente på EFSF-obligationerne plus et gebyr på 1 %. Fordi forrentningen er klart lavere end forrentningen af lignende kapitalinstrumenter på markedet, ville banken utvivlsomt have været ude af stand til at rejse den pågældende kapital på sådanne vilkår på markedet. Derfor gav foranstaltning B2 banken en fordel gennem tilførslen statslige midler. Da foranstaltningen kun blev stillet til rådighed for banken, var den selektiv.
(172)
Som resultat af foranstaltning B2 blev bankens stilling styrket, idet den fik stillet de midler til rådighed, der var nødvendige for fortsat at kunne opfylde kapitalkravene, hvilket førte til konkurrencefordrejninger. Eftersom banken driver virksomhed på andre EU-bankmarkeder, og pengeinstitutter fra andre medlemsstater driver virksomhed i Grækenland, vil foranstaltning B2 sandsynligvis påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.
(173)
Kommissionen finder, at foranstaltning B2 udgør statsstøtte. Den blev anmeldt som støtteforanstaltning af de nationale myndigheder. Den modtagne kapital beløb sig til 1 042 mio. EUR.
7.1.3.3. Tilsagnserklæring (foranstaltning B3)
(174)
Ved foranstaltning B3 forpligtede stabilitetsfonden sig til at yde den nødvendige supplerende kapital til at fuldføre rekapitaliseringen af banken op til det beløb, som den græske nationalbank anmodede om i forbindelse med 2012-stresstesten. Stabilitetsfonden modtager sine midler fra staten. Kommissionen konkluderer derfor, at erklæringen er en bevilling af statslige midler. Omstændighederne, hvorunder stabilitetsfonden kan yde støtte til pengeinstitutter, er præcist defineret og begrænset af loven. Anvendelsen af sådanne statslige midler er derfor at tilregne staten. Stabilitetsfonden gav tilsagn om at yde op til 1 629 mio. EUR i ekstra kapital.
(175)
Tilsagnserklæringen gav banken en fordel, fordi den gav indskyderne tillid til, at banken ville kunne rejse det fulde beløb, dvs. at stabilitetsfonden ville tilvejebringe kapitalen, hvis ikke banken selv kunne rejse den på markedet. Dette tilsagn befordrede også bankens mulighed for at rejse privat kapital på markedet, idet investorerne kunne være sikre på, at hvis banken ikke kunne finde hele kapitalen på markedet, så ville stabilitetsfonden stille den manglende del til rådighed. Ingen privat investor ville have accepteret at forpligte sig til at tilføre kapital, førend vilkårene for rekapitaliseringen var kendt, og på det tidspunkt havde banken ikke adgang til kapitalmarkedet. Denne fordel er selektiv, eftersom den ikke blev ydet til alle banker, der drev virksomhed i Grækenland.
(176)
Eftersom banken driver virksomhed på andre EU-bankmarkeder, og pengeinstitutter fra andre medlemsstater driver virksomhed i Grækenland, vil foranstaltning B3 sandsynligvis påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne og fordreje konkurrencen.
(177)
Foranstaltning B3 udgør derfor statsstøtte og blev anmeldt af de græske myndigheder som sådan den 27. december 2012.
7.1.3.4. Stabilitetsfondens deltagelse i rekapitaliseringen foråret 2013 (foranstaltning B4)
(178)
Stabilitetsfondens deltagelse i rekapitaliseringen foråret 2013 (foranstaltning B4) udgøres af konverteringen af den første og anden brokapital (foranstaltning B1 og B2) og den delvise udmøntning af tilsagnserklæringen (foranstaltning B3) i en permanent rekapitalisering på 4 021 mio. EUR i ordinære aktier. At det ikke blev det fulde beløb, der var givet tilsagn om gennem foranstaltning B3, som måtte tilføres, skyldes, at der blev rejst 550 mio. EUR i kapital fra private investorer. Eftersom foranstaltning B4 består i en konvertering af allerede tildelt støtte, omfatter den statslige midler, men øger ikke støttens nominelle beløb. Dog gør den fordelen for banken endnu større (og virker derfor konkurrencefordrejende), idet der er tale om en permanent rekapitalisering og ikke en midlertidig rekapitalisering som i tilfældet med foranstaltning B1 og B2. Sammenlignet med foranstaltning B3, som kun er et tilsagn og ikke en egentlig rekapitalisering, øgede foranstaltning B4 bankens solvensgrad og giver den derfor en større fordel.
(179)
Kommissionen bemærker, at en sådan støtte ikke blev ydet til alle banker i Grækenland. Derfor er den fordel, banken fik, selektiv. For så vidt angår konkurrencefordrejning og påvirkning af samhandelen, bemærker Kommissionen f.eks., at støtten satte banken i stand til at fortsætte sin drift i andre medlemsstater. En afvikling af banken ville have medført et ophør af dens aktiviteter i udlandet i form af afvikling eller salg af disse. Derfor fordrejer foranstaltningen konkurrencen og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. Foranstaltningen betragtes som statsstøtte.
7.1.3.5. Konklusion vedrørende foranstaltning B1, B2, B3 og B4
(180)
Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. Den statsstøtte, der indgår i foranstaltning B1, B2, B3 og B4, beløber sig til 4 571 mio. EUR. Som nævnt i afsnit 7.1.3.4 blev kun en del af det beløb, der blev givet tilsagn om i december 2012 (foranstaltning B3), konverteret til en faktisk kapitaltilførsel (foranstaltning B4). Den egentlige statsstøtte beløb sig derfor kun til 4 021 mio. EUR.
(181)
Punkt 31 i omstruktureringsmeddelelsen angiver, at Kommissionen ud over det absolutte støttebeløb skal vurdere støtten »i forhold til bankens risikovægtede aktiver«. Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 blev ydet i løbet af en etårig periode fra april 2012 til maj 2013. I den periode steg andelen af bankens risikovægtede aktiver efter opkøbet af Emporiki Bank. Spørgsmålet er derfor, hvilket niveau for risikovægtede aktiver der bør anvendes, og nærmere bestemt, om statsstøtten bør vurderes ved henvisning til det niveau for de risikovægtede aktiver, der herskede i begyndelsen af perioden eller ved udgangen af perioden. Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 skal dække et kapitalbehov, som den græske nationalbank konstaterede i marts 2012 (2012-stresstesten). Med andre ord fandtes de kapitalbehov, som disse statsstøtteforanstaltninger skulle dække, allerede i marts 2012. Kommissionen mener derfor, at støttebeløbet indeholdt i foranstaltning B1, B2, B3 og B4 bør sammenholdes med bankens risikovægtede aktiver pr. 31. marts 2012. At banken købte Emporiki Bank længe efter marts 2012, bør ikke føre til en nedsættelse af forholdet mellem støtte og risikovægtede aktiver. Støtten bliver da heller ikke mindre konkurrencefordrejende af, at banken foretog et køb, der øgede dens risikovægtede aktiver. Der mindes også om, at den græske nationalbank efter marts 2012 og indtil rekapitaliseringen foråret 2013 ikke tog hensyn til græske bankers køb for at opjustere eller nedjustere deres kapitalbehov. Dette forhold viser yderligere, at foranstaltning B1, B2, B3 og B4 var støtteforanstaltninger relateret til bankens omfang, som det forelå pr. 31. marts 2012.
(182)
Den første og anden tilførsel af brokapital og tilsagnserklæringen beløb sig tilsammen til 4 571 mio. EUR. Beløbet udgjorde 10,3 % af bankens risikovægtede aktiver pr. 31. marts 2012 (95).
(183)
Eftersom det lykkedes banken at rejse privat kapital, blev det beløb, som stabilitetsfonden faktisk tilførte banken, kun på 4 021 mio. EUR, hvilket udgjorde 9,1 % af bankens risikovægtede aktiver pr. 31. marts 2012.
7.1.4. Konklusion om forekomsten af statsstøtte og det samlede modtagne støttebeløb
(184)
Foranstaltning A, B1, B2, B3 og B4 udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1.
Ref.
Foranstaltning
Foranstaltningens art
Støttebeløb
Rekapitaliseringsstøtte/risikovægtede aktiver
A
Præferenceaktier
Kapitalstøtte
940 mio. EUR
2 %
B1 B2 B3 B4
Første tilførsel af brokapital
Anden tilførsel af brokapital
Tilsagnserklæring
Stabilitetsfondens deltagelse i rekapitaliseringen foråret 2013
Kapitalstøtte
4 571 mio. EUR
(beløb udbetalt af stabilitetsfonden: 4 021 mio. EUR)
10,3 %
(beløb udbetalt af stabilitetsfonden: 9,1 %)
Samlet kapitalstøtte bevilget banken
5 511 mio. EUR
(beløb udbetalt af stabilitetsfonden: 4 961 mio. EUR)
12,3 %
(beløb udbetalt af stabilitetsfonden: 11,1 %)
Ref.
Foranstaltning
Foranstaltningens art
Støttebeløb
L1
Likviditetsstøtte
Garanti
Statsobligationslån
Garantier: 14 mia. EUR pr. 30. november 2011
Statsobligationslån: 1,6 mia. EUR pr. 30. september 2011
L2
Statsgaranteret ELA
Finansiering og garanti
23,6 mia. EUR pr. 31. december 2012
Samlet likviditetsstøtte ydet til banken
39,2 mia. EUR
7.2. RETSGRUNDLAG FOR VURDERINGEN AF STØTTENS FORENELIGHED
(185)
Traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), giver Kommissionen beføjelse til at afgøre, at støtten er forenelig med det indre marked, hvis den har til formål at »afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi«.
(186)
Kommissionen har anerkendt, at den globale finanskrise kan skabe alvorlige forstyrrelser i en medlemsstats økonomi, og at foranstaltningerne til støtte for bankerne kan bidrage til at afhjælpe sådanne forstyrrelser. Dette er blevet bekræftet i bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen og omstruktureringsmeddelelsen. På baggrund af den på ny anspændte situation på de finansielle markeder mener Kommissionen fortsat, at forudsætningerne for, at en støtte kan godkendes på grundlag af traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), er opfyldt. Kommissionen bekræftede denne holdning ved at vedtage forlængelsesmeddelelsen fra 2011 (96) og bankmeddelelsen fra 2013.
(187)
Med hensyn til den græske økonomi har Kommissionen i sine afgørelser om godkendelse og forlængelse af den græske bankstøtteordning samt sin godkendelse af statsstøtteforanstaltninger ydet af Grækenland til forskellige banker (97) anerkendt, at der består en trussel om alvorlige forstyrrelser af den græske økonomi, og at statens støtte til bankerne er egnet til at afhjælpe denne forstyrrelse. Støtteforanstaltningerne skal derfor vurderes på grundlag af traktatens artikel 107, stk. 3, litra b).
(188)
Under finanskrisen har Kommissionen udarbejdet forenelighedskriterier for forskellige typer støtteforanstaltninger. Principperne for vurdering af støtteforanstaltninger blev fastlagt i bankmeddelelsen fra 2008.
(189)
Hvis statsstøtte i overensstemmelse med punkt 15 i bankmeddelelsen fra 2008 skal være forenelig i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), skal den opfylde de generelle forenelighedskriterier:
a)
Hensigtsmæssighed: Støtten skal være klart målrettet for effektivt at kunne afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i økonomien. Dette ville ikke være tilfældet, hvis foranstaltningen ikke var egnet til at afhjælpe forstyrrelsen.
b)
Nødvendighed: Støtten skal både med hensyn til beløb og form være nødvendig for at nå det fastsatte mål. Derfor skal den udgøre det minimum, der er nødvendigt for at nå målet, og have den form, der er bedst egnet til at afhjælpe forstyrrelsen.
c)
Proportionalitet: De positive virkninger af foranstaltningen skal afvejes nøje mod konkurrencefordrejningerne, for at fordrejningerne kan begrænses til det minimum, der er nødvendigt for at nå målene med foranstaltningen.
(190)
Vejledning i rekapitaliseringsforanstaltninger findes i rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011.
(191)
Omstruktureringsmeddelelsen definerer den tilgang, som Kommissionen har valgt til vurderingen af omstruktureringsplanerne, især behovet for at genoprette rentabiliteten, sikre et korrekt bidrag fra støttemodtageren og begrænse konkurrencefordrejningerne.
(192)
Denne ramme blev suppleret med bankmeddelelsen fra 2013, som finder anvendelse på støtteforanstaltninger anmeldt efter 31. juli 2013.
7.2.1. Retsgrundlag for vurdering af foreneligheden af likviditetsstøtten til banken (foranstaltning L1)
(193)
Den likviditetsstøtte, som banken allerede har modtaget, er blevet endeligt godkendt ved flere på hinanden følgende afgørelser om godkendelse af foranstaltninger i henhold til den græske bankstøtteordning og ændringer og forlængelser af denne (98). Enhver fremtidig likviditetsstøtte til banken vil skulle ydes i henhold til en ordning, der er behørigt godkendt af Kommissionen. Betingelserne for en sådan støtte vil skulle godkendes af Kommissionen, før støtten bevilges, og de skal derfor ikke vurderes yderligere i nærværende afgørelse.
7.2.2. Retsgrundlag for vurdering af foreneligheden af præferenceaktierne (foranstaltning A)
(194)
Den rekapitalisering, der blev ydet i 2009 i form af præferenceaktier (foranstaltning A), blev bevilget i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen, som blev godkendt i 2008 som led i den græske bankstøtteordning i henhold til bankmeddelelsen fra 2008. Den behøver derfor ikke blive vurderet igen i henhold til bankmeddelelsen fra 2008, men skal kun vurderes i henhold til omstruktureringsmeddelelsen.
7.2.3. Retsgrundlag for vurdering af foreneligheden af den statsgaranterede ELA (foranstaltning L2)
(195)
Den statsgaranterede ELA's (foranstaltning L2) forenelighed bør først vurderes på grundlag af bankmeddelelsen fra 2008 og forlængelsesmeddelelsen fra 2011. Enhver statsgaranteret ELA bevilget efter 1. august 2013 falder ind under bankmeddelelsen fra 2013.
7.2.4. Retsgrundlag for vurdering af foreneligheden af stabilitetsfondens kapitaltilførsler (foranstaltning B1, B2, B3 og B4)
(196)
Foreneligheden af stabilitetsfondens kapitaltilførsler (foranstaltning B1, B2, B3 og B4), især vedrørende forrentningen, bør først vurderes på grundlag af bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011. I Alpha-åbningsafgørelsen udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt foranstaltning B1 var forenelig med disse meddelelser. Eftersom de blev gennemført før 31. juli 2013, falder disse foranstaltninger ikke ind under bankmeddelelsen fra 2013. Foreneligheden af stabilitetsfondens kapitaltilførsler (foranstaltning B1, B2, B3 og B4) bør også vurderes på grundlag af omstruktureringsmeddelelsen.
7.3. FORANSTALTNING L2'S FORENELIGHED MED BANKMEDDELELSEN FRA 2008, FORLÆNGELSESMEDDELELSEN FRA 2011 OG BANKMEDDELELSEN FRA 2013
(197)
Statsstøtte skal for at være forenelig i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), opfylde de generelle forenelighedskriterier, nemlig hensigtsmæssighed, nødvendighed og proportionalitet.
(198)
Da de græske banker blev lukket ude fra engrosmarkedet og blev helt afhængige af centralbankfinansiering som angivet i betragtning 26, og banken ikke kunne låne et tilstrækkeligt beløb gennem de almindelige refinansieringskanaler, havde banken brug for statsgaranteret ELA til at opnå tilstrækkelig likviditet til at hindre, at den misligholdt sine forpligtelser. Kommissionen mener, at foranstaltning L2 er en hensigtsmæssig mekanisme til afhjælpning af en alvorlig forstyrrelse, som ville være affødt af bankens misligholdelse.
(199)
Eftersom den statsgaranterede ELA indebærer forholdsvis høje finansieringsomkostninger for banken, har denne et tilstrækkeligt incitament til at undgå at være afhængig af denne finansieringskilde til udvikling af sine aktiviteter. Banken skulle betale en rentesats på […] basispoint mere end for almindelige refinansieringsmuligheder i Eurosystemet. Derudover skulle banken betale et garantigebyr på […] basispoint til staten. Derfor er bankens samlede omkostninger ved at modtage statsgaranteret ELA meget højere end de normale omkostninger ved refinansiering fra ECB. Navnlig er forskellen mellem de to omkostningsniveauer større end størrelsen af det garantigebyr, som blev indført ved forlængelsesmeddelelsen fra 2011. Som følge deraf kan statens samlede vederlag anses for at være tilstrækkeligt. Med hensyn til beløbet for den statsgaranterede ELA revideres det regelmæssigt af den græske nationalbank og ECB på grundlag af bankens faktiske behov. De overvåger nøje anvendelsen heraf og sikrer, at den er begrænset til det nødvendige minimum. Derfor giver foranstaltning L2 ikke banken for meget likviditet, som kunne bruges til finansiering af aktiviteter, der fordrejer konkurrencen. Den er begrænset til det nødvendige minimumsbeløb.
(200)
En sådan nøje overvågning af anvendelsen af statsgaranteret ELA og regelmæssig kontrol af, at anvendelsen er begrænset til det nødvendige minimum, sikrer endvidere, at denne likviditet er proportional og ikke fører til uberettiget fordrejning af konkurrencen. Kommissionen bemærker også, at Grækenland har forpligtet sig til, at banken vil gennemføre omstruktureringsforanstaltninger, der skal nedbringe dens afhængighed af centralbankfinansiering, og at banken vil iagttage visse adfærdsbegrænsninger som gennemgået i afsnit 7.6. Dette sikrer, at afhængigheden af likviditetsstøtte vil ophøre snarest muligt, og at en sådan støtte er proportional.
(201)
Foranstaltning L2 er derfor forenelig med bankmeddelelsen fra 2008 og forlængelsesmeddelelsen fra 2011. Da bankmeddelelsen fra 2013 ikke har medført skærpede krav til garantier, er foranstaltning L2 også forenelig med denne meddelelse.
7.4. FORANSTALTNING B1, B2, B3 og B4'S FORENELIGHED MED BANKMEDDELELSEN FRA 2008, REKAPITALISERINGSMEDDELELSEN OG FORLÆNGELSESMEDDELELSEN FRA 2011
(202)
Som angivet i betragtning 189 og i overensstemmelse med punkt 15 i bankmeddelelsen fra 2008 skal statsstøtte, hvis den skal være forenelig i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), opfylde de generelle forenelighedskriterier (99), nemlig hensigtsmæssighed, nødvendighed og proportionalitet.
(203)
I rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011 behandler Kommissionen yderligere det påkrævede forrentningsniveau for de statslige kapitaltilførsler.
7.4.1. Foranstaltningernes hensigtsmæssighed
(204)
For så vidt angår hensigtsmæssigheden af stabilitetsfondens kapitaltilførsler (foranstaltning B1, B2, B3 og B4), finder Kommissionen dem hensigtsmæssige, fordi de sætter banken i stand til at overholde kapitalkravene. Uden stabilitetsfondens kapitaltilførsler ville banken ikke have kunnet videreføre sine aktiviteter og ville have mistet adgangen til refinansiering fra ECB.
(205)
I den henseende bemærkede Kommissionen i Alpha-åbningsafgørelsen, at banken er et af de største pengeinstitutter i Grækenland målt i såvel udlån som indlån. Banken er som sådan en systemisk vigtig bank for Grækenland. Følgelig ville bankens misligholdelse have skabt alvorlige forstyrrelser i den græske økonomi. Under de dengang herskende omstændigheder havde pengeinstitutterne i Grækenland vanskeligt ved at få adgang til finansiering. Manglen på finansiering begrænsede deres evne til at yde lån til den græske økonomi. I den forbindelse ville forstyrrelsen af økonomien være blevet forværret af bankens misligholdelse. Desuden blev foranstaltning B1, B2, B3 og B4 primært indført på grund af PSI-programmet, som var en højst usædvanlig og uforudsigelig begivenhed, og ikke på grund af dårlig ledelse eller overdrevent risikabel adfærd hos banken. Foranstaltningerne skal derfor primært afbøde resultaterne af PSI-programmet og bidrage til at opretholde den finansielle stabilitet i Grækenland.
(206)
I Alpha-åbningsafgørelsen udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt der var truffet enhver mulig foranstaltning til at undgå, at banken atter ville få brug for støtte. Som angivet i betragtning 121 og 122 i nærværende afgørelse har Grækenland givet tilsagn om at gennemføre en række foranstaltninger vedrørende bankens selskabsledelse og kommercielle drift. Som beskrevet i betragtning 99 og 106 har banken også foretaget en gennemgribende omstrukturering af sine aktiviteter og foretaget store omkostningsnedskæringer. Derfor er Kommissionens tvivl blevet fjernet.
(207)
I Alpha-åbningsafgørelsen udtrykte Kommissionen også tvivl om, hvorvidt der fandtes tilstrækkelige beskyttelsesforanstaltninger for det tilfælde, at banken kom under statslig kontrol, eller de private aktionærer bevarede kontrollen, mens staten havde aktiemajoriteten. Tilsagnene beskrevet i betragtning 121 og 122 i nærværende afgørelse sikrer, at bankens udlånsforretning drives kommercielt, og at den daglige drift beskyttes mod statslig indblanding. Den ramme for de indbyrdes forbindelser, som er aftalt mellem stabilitetsfonden og banken, sikrer endvidere, at statens interesser som hovedaktionær beskyttes mod overdreven risikoadfærd hos bankens ledelse.
(208)
Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 sikrer dermed, at den finansielle stabilitet i Grækenland opretholdes. Der er truffet væsentlige skridt til at minimere fremtidige tab og sikre, at bankens aktiviteter ikke sættes på spil af uhensigtsmæssig ledelse. På den baggrund finder Kommissionen, at foranstaltning B1, B2, B3 og B4 er hensigtsmæssige.
7.4.2. Nødvendighed - begrænsning af støtten til et minimum
(209)
Ifølge bankmeddelelsen fra 2008 skal støtteforanstaltningen både med hensyn til beløb og form være nødvendig for at nå målet. Det indebærer, at kapitaltilførslen skal være det nødvendige minimum for at nå dette mål.
(210)
Beløbet for kapitalstøtten blev beregnet af den græske nationalbank i forbindelse med en stresstest for at sikre, at den egentlige kernekapital forblev over et vist niveau i perioden 2012-2014 som afspejlet i tabel 3. Den giver derfor ikke banken for meget kapital. Som anført i betragtning 206 er der truffet foranstaltninger til at reducere risikoen for, at banken får brug for yderligere støtte i fremtiden.
(211)
For så vidt angår forrentningen af den første og anden brokapital (foranstaltning B1 og B2), minder Kommissionen om, at de blev bevilget i maj 2012 og december 2012 og betalt i naturalier i form af EFSF-obligationer. Stabilitetsfonden har som modydelse fra datoen for udbetalingen af disse EFSF-obligationer og indtil datoen for rekapitaliseringen foråret 2013 modtaget påløbne renter på EFSF-obligationerne plus et gebyr på 1 % (100). Som understreget i Alpha-åbningsafgørelsen er denne forrentning lavere end det spænd på 7-9 %, som er defineret i rekapitaliseringsmeddelelsen. Perioden med den lave forrentning var imidlertid begrænset til et år for foranstaltning B1 og fem måneder for foranstaltning B2 (dvs. indtil omlægningen af brokapitalen til en standard rekapitalisering med ordinære aktier, nemlig foranstaltning B4). Mens den første og anden tilførsel af brokapital ikke udløste en udvanding af de eksisterende aktionærers stemmerettigheder, betød rekapitaliseringen foråret 2013, dvs. konverteringen af den første og anden brokapital, en høj grad af udvanding af de tidligere aktionærer, da deres andel af bankens egenkapital faldt til 4,9 %. Den unormale situation, som herskede fra datoen for tilførslen af den første brokapital, var da afsluttet. Den tvivl, som Kommissionen udtrykte i Alpha-åbningsafgørelsen, er derfor blevet fjernet.
(212)
På baggrund af den atypiske kilde til bankens vanskeligheder, idet tabene primært skyldtes en gældsfritagelse til fordel for staten (PSI-programmet og tilbagekøbet af gæld, som giver staten en betydelig fordel, dvs. en gældsnedbringelse) og konsekvenserne af en langtrukken krise på bankens hjemmemarked, kan Kommissionen endvidere acceptere en sådan midlertidig afvigelse fra standardkravene til forrentning, der er fastlagt i rekapitaliseringsmeddelelsen (101).
(213)
Foranstaltning B3 var et tilsagn om at tilvejebringe kapital. Dette tilsagn fra december 2012 blev udmøntet i en faktisk kapitaltilførsel i maj-juni 2013, blot fem måneder senere. Derfor og af de grunde, der er beskrevet i betragtning 212, er det acceptabelt, at der ikke blev betalt nogen modydelse for dette tilsagn.
(214)
For så vidt angår foranstaltning B4, bør aktierne ved kapitaltilførslerne ifølge punkt 8 i forlængelsesmeddelelsen fra 2011 tegnes med et tilstrækkeligt stort nedslag i forhold til aktiekursen efter justering for udvandingseffekten for at give en rimelig sikkerhed for en tilstrækkelig forrentning til staten. Mens denne rekapitalisering ikke gav mulighed for et stort nedslag i forhold til aktiekursen efter justering af udvandingseffekten, var det faktisk muligt at opnå et betydeligt nedslag i forhold til den teoretiske kurs uden tegningsrettigheder (102). Forud for rekapitaliseringen foråret 2013 var bankens markedskapitalisering kun på nogle få hundrede millioner euro. Under sådanne omstændigheder er spørgsmålet, om de eksisterende aktionærer burde være fortrængt fuldstændig. Kommissionen bemærker, at emissionskursen blev sat til 50 % af den gennemsnitlige markedskurs i de sidste 50 dage inden fastsættelsen af emissionskursen. Kommissionen bemærker også, at udvandingen af de eksisterende aktionærers stemmerettigheder har været enorm, idet de efter denne rekapitalisering kun havde 4,9 % af aktierne i banken. Derfor ville et yderligere nedslag i markedskursen have haft en beskeden virkning for forrentningen til stabilitetsfonden. I lyset af de græske bankers særlige situation, der er beskrevet i betragtning 212, og det forhold, at støttebehovet stammer fra en gældsfritagelse til fordel for staten, mener Kommissionen, at emissionskursen på de aktier, som staten tegnede, var tilstrækkeligt lav.
(215)
Stabilitetsfonden udstedte også warrants og gav en warrant for hver ny aktie, der blev tegnet af en privat investor, som deltog i rekapitaliseringen foråret 2013. Stabilitetsfonden gav disse warrants vederlagsfrit. Som anført i betragtning 93 giver hver warrant ret til at købe 7,40 aktier af stabilitetsfonden med faste mellemrum og til aftalekurser. Udnyttelseskursen svarer til stabilitetsfondens tegningskurs forhøjet med en årlig, kumulativ rente (4 % for år ét, 5 % for år to, 6 % for år tre, 7 % for år fire og derefter 8 % p.a. for de sidste seks måneder). Den forrentning, som stabilitetsfonden får på de aktier, den ejer, er de facto begrænset til disse niveauer. Denne forrentning er lavere end det spænd på 7-9 %, som er defineret i rekapitaliseringsmeddelelsen. Imidlertid mener Kommissionen, at disse warrants satte banken i stand til at reducere støttebeløbet til 550 mio. EUR, idet de var en afgørende faktor i den vellykkede udstedelse af tegningsrettigheder og aktieemission møntet på private investorer, som banken gennemførte før rekapitaliseringen foråret 2013. På grund af bankens lave solvensgrad forud for rekapitaliseringen og den store usikkerhed, der herskede på det tidspunkt, viste de simuleringer, der dengang var tilgængelige, da også, at uden disse warrants ville de private investorer ikke opnå et tilstrækkeligt afkast og derfor ikke ønske at deltage. Fordi stabilitetsfonden ville opnå en minimal positiv forrentning, hvis de uddelte warrants blev udnyttet, og fordi det var en målsætning i MEFP at tiltrække private investorer for at holde visse banker under privat ledelse og undgå situationer, hvor hele banksektoren ville blive kontrolleret af stabilitetsfonden, kan Kommissionen af de i betragtning 205 og 212 nævnte grunde acceptere en sådan afvigelse fra standardkravene til forrentning, der er fastlagt i rekapitaliseringsmeddelelsen. Denne accept bygger også på det forhold, at loven om stabilitetsfonden som ændret i marts 2014 ikke hjemler mulighed for justering af warrants i tilfælde af en aktiekapitalforhøjelse uden fortegningsret, og at det kun er aftalekursen på warrants, der må justeres i tilfælde af en udstedelse af tegningsrettigheder, og at justeringen kun må blive foretaget efterfølgende og kun op til det realiserede provenu ved salget af stabilitetsfondens fortegningsrettigheder. Desuden vil det løfte, som Grækenland gav om at søge Kommissionens godkendelse forud for ethvert tilbagekøb af warrants udstedt af stabilitetsfonden, tillade Kommissionen at sikre, at ethvert fremtidigt tilbagekøb ikke yderligere nedbringer stabilitetsfondens forrentning og øger warrant-indehavernes forrentning.
(216)
Med hensyn til det forhold, at stabilitetsfondens aktier er uden stemmeret, minder Kommissionen om, at behovet for støtte ikke primært skyldes overdreven risikoadfærd. Derudover var det et af målene med MEFP at fastholde visse banker under privat ledelse. Desuden udgør rammen for forbindelserne med stabilitetsfonden og en automatisk genindførelse af stemmerettigheder i tilfælde af manglende gennemførelse af omstruktureringsplanen en beskyttelsesforanstaltning imod fremtidig overdreven risikoadfærd hos private ledelser. Endelig er PSI og tilbagekøbet i december 2012 en slags afkast til staten, idet dennes gæld til banken blev reduceret med flere milliarder euro. Af alle disse grunde kan Kommissionen acceptere, at stabilitetsfonden modtager aktier uden stemmeret. Kommissionen konkluderer derfor, at foranstaltning B4 var nødvendig.
Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 er således nødvendige som redningsstøtte både med hensyn til beløb og form.
7.4.3. Proportionalitet - foranstaltninger til begrænsning af negative afsmittende virkninger
(217)
Kommissionen bemærker, at banken modtog et meget stort beløb i statsstøtte. Den situation kan derfor føre til alvorlige konkurrencefordrejninger. Men Grækenland har givet tilsagn om at gennemføre en række foranstaltninger med sigte på at mindske de negative afsmittende virkninger. Navnlig omhandlede tilsagnene, at banken vil fortsætte sin kommercielle drift som anført i betragtning 121 og 122. Og Grækenland har også forpligtet sig til at indføre et forbud mod opkøb samt en række afhændelser som beskrevet i betragtning 123 og 124. Begrænsningerne af konkurrencefordrejninger vil blive yderligere vurderet i afsnit 7.6.
(218)
Der er også udnævnt en tilsynsførende administrator i banken til at overvåge den korrekte gennemførelse af tilsagnene om selskabsledelse og kommerciel drift. Det skal hindre enhver skadelig forandring i bankens forretningsmæssige praksis og derved mindske de potentielle negative afsmittende virkninger.
(219)
Endelig blev der fremlagt en ny omfattende omstruktureringsplan den 12. juni 2014 for Kommissionen. Den omstruktureringsplan vil blive vurderet i afsnit 7.6.
(220)
Den tvivl, som Kommissionen udtrykte i Alpha-åbningsafgørelsen, er således blevet fjernet. Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 er proportionale i lyset af punkt 15 i bankmeddelelsen fra 2008.
7.4.4. Konklusionen vedrørende foreneligheden af stabilitetsfondens kapitaltilførsler med bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011
(221)
Kommissionen konkluderer således, at stabilitetsfondens kapitaltilførsler (foranstaltning B1, B2, B3 og B4) er hensigtsmæssige, nødvendige og proportionale i lyset af punkt 15 i bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011.
7.5. OPKØBENES FORENELIGHED MED OMSTRUKTURERINGSMEDDELELSEN
(222)
Ifølge punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen kan støttede bankers opkøb af virksomheder ikke finansieres med statsstøtte, medmindre det er afgørende for genoprettelsen af en virksomheds rentabilitet. I punkt 40 og 41 i omstruktureringsmeddelelsen bestemmes det desuden, at banker ikke bør bruge statsstøtte til overtagelse af konkurrerende virksomheder, medmindre opkøbet er led i en konsolideringsproces, der er nødvendig for at genoprette den finansielle stabilitet eller sikre en effektiv konkurrence. Desuden kan overtagelser true eller komplicere genoprettelsen af rentabiliteten. Kommissionen må derfor vurdere, om bankens opkøb kan forenes med omstruktureringsmeddelelsen.
7.5.1. Foreneligheden af opkøbet af Emporiki Bank med omstruktureringsmeddelelsen
7.5.1.1. Virkningen af opkøbet af Emporiki Bank for bankens langsigtede rentabilitet
(223)
Med hensyn til rentabilitet i driften styrker bankens opkøb af Emporiki Bank dens tilbagevenden til langsigtet rentabilitet, da en fusion mellem to banker i samme geografiske marked giver banken mulighed for at opnå meningsfyldte synergieffekter, f.eks. i form af personalenedskæringer, filiallukninger og nedbragte kapacitetsomkostninger. Banken overtager kunder og indskud og reducerer distributionsomkostningerne væsentligt. Den er i færd med at lukke et stort antal filialer i den fusionerede enhed foruden at rationalisere funktioner i hovedsædet.
(224)
Med hensyn til likviditetsstillingen har opkøbet haft en positiv virkning for banken. Forholdet mellem udlån og indlån i den overtagne enhed lå da også på ca. 115 % og dermed langt under bankens meget høje tal for dette forhold (103). Opkøbet bidrager derfor til en betydelig forbedring af bankens forhold mellem udlån og indlån.
(225)
Statisk set har transaktionen også en positiv virkning for bankens solvensgrad, idet banken køber en højt kapitaliseret bank til kun 1 EUR. Den 31. marts 2012 var kapitalgrundlaget i den fusionerede enhed proforma 11,8 %, mens bankens kapitalgrundlag kun var 8,8 %. Ligeledes var kernekapitalprocenten i den fusionerede enhed proforma 11,1 %, mens bankens kernekapitalprocent var 7,9 %. Emporiki Banks betydelige kapital yder beskyttelse mod de tab, som ifølge stresstesten kunne komme i fremtiden (se tabel 3). Den statiske iagttagelse af stigningen i bankens solvensgrad gav en overvurdering af den positive virkning på dens langsigtede kapitalstilling. Opkøbet er derfor positivt for genoprettelsen af bankens langsigtede rentabilitet.
7.5.1.2. Virkningen af opkøbene for det støttebeløb, som banken havde brug for
(226)
I henhold til punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen bør omstruktureringsstøtte ikke anvendes til opkøb af andre virksomheder, men kun til at dække de omstruktureringsomkostninger, der er nødvendige for at genoprette bankens rentabilitet. Selv om opkøbet havde positive virkninger for bankens rentabilitet, er det i dette tilfælde ikke afgørende for bankens rentabilitet i henseende til punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen.
(227)
Banken betalte kun 1 EUR for købet af Emporiki Bank. Købsprisen blev derfor ikke finansieret via statsstøtte. Dette faktum indebærer også, at betalingen af købsprisen ikke udløste et kapitalbehov hos banken. Desuden var Emporiki Bank tilstrækkeligt kapitaliseret (dvs. tilstrækkeligt i henhold til det, som 2012-stresstesten krævede som vist i tabel 3). Opkøbet vil som sådan sandsynligvis ikke udløse noget fremtidigt kapitalbehov hos banken.
(228)
På grund af de atypiske vilkår (køb for 1 EUR af en fuldt kapitaliseret bank for at opfylde stresstestkravene) strider opkøbet af Emporiki Bank således undtagelsesvis ikke mod kravet om at minimere støtten.
7.5.1.3. Konkurrencefordrejende virkning af opkøbene
(229)
I overensstemmelse med punkt 39 og 40 i omstruktureringsmeddelelsen bør statsstøtte ikke anvendes til skade for konkurrenter, der ikke nyder tilsvarende offentlig støtte, særlig ikke til opkøb af konkurrerende virksomheder. I punkt 41 i omstruktureringsmeddelelsen bestemmes det også, at opkøb kan godkendes, hvis de er led i en konsolideringsproces, der er nødvendig for at genoprette den finansielle stabilitet eller sikre en effektiv konkurrence. Under sådanne omstændigheder bør overtagelsesprocessen være rimelig, og overtagelsen bør sikre en effektiv konkurrence på det relevante marked.
(230)
Den græske nationalbank anså ifølge en rentabilitetsundersøgelse, som en ekstern konsulent udførte i begyndelsen af 2012, ikke Emporiki Bank for at kunne overleve alene. Den genererede store tab for Crédit Agricole, som derfor ønskede at sælge den. Hvis det ikke var muligt at sælge, kunne Crédit Agricole have overvejet, hvordan den skulle lade den gå konkurs. Transaktionen kan derfor anses for at være led i en konsolideringsproces, som er nødvendig for at genoprette den finansielle stabilitet som beskrevet i punkt 41 i omstruktureringsmeddelelsen.
(231)
Ingen blandt de aktører, der ikke nød offentlig støtte, indsendte et gyldigt bud på opkøbet af Emporiki Bank, og salgsproceduren var åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende. Banken fortrængte derfor ikke sådanne bydere, som ikke nød offentlig støtte. Eftersom dette opkøb blev godkendt af den græske konkurrencemyndighed, kompromitterer resultatet af salgsproceduren ikke betingelserne for en effektiv konkurrence i Grækenland.
(232)
Desuden skyldes bankens støttebehov ikke dårlig ledelse eller overdreven risikoadfærd. Endelig blev der som konkluderet i betragtning 227 ikke brugt statsstøtte til at finansiere opkøbet (køb for 1 EUR af en bank, der var tilstrækkeligt kapitaliseret til at kunne klare den græske nationalbanks stresstest).
(233)
På denne baggrund kan det konkluderes, at opkøbet af Emporiki Bank er i overensstemmelse med afsnit 4 i omstruktureringsmeddelelsen.
7.5.1.4. Konklusion vedrørende opkøbet af Emporiki Bank
(234)
I lyset af de græske bankers usædvanlige situation og de nærmere betingelser for opkøbet af Emporiki Bank kan det konkluderes, at opkøbet opfylder de krav, der er fastlagt i omstruktureringsmeddelelsen.
7.5.2. Foreneligheden af overtagelsen af de tre andelsbankers udvalgte aktiver og passiver med omstruktureringsmeddelelsen
7.5.2.1. Virkningen af overtagelsen for bankens langsigtede rentabilitet
(235)
Overtagelsen af de tre andelsbankers udvalgte aktiver og passiver vil styrke bankens rentabilitet på langt sigt.
(236)
Nærmere betegnet har integrationen af de tre andelsbankers indskud i bankens balance forbedret dens likviditetsprofil. Alpha Bank S.A.'s forhold mellem nettoudlån og nettoindlån faldt med ca. 1,5 %, og dens afhængighed af finansiering fra eurosystemet faldt dermed også.
(237)
Desuden gav overtagelsen banken lejlighed til at forøge sin indtjening ved at udvide kundekredsen i flere geografiske områder. Banken overtog ikke omkostningstung infrastruktur eller filialnet. Den overtog heller ikke lån. Den øgede derfor ikke sin risiko eller sine kapitalkrav.
7.5.2.2. Virkningen af overtagelsen for det støttebeløb, som banken havde brug for
(238)
I overensstemmelse med punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen bør omstruktureringsstøtte ikke anvendes til opkøb af andre virksomheder, men kun til at dække de omstruktureringsomkostninger, der er nødvendige for at genoprette bankens rentabilitet. Selv om opkøbet havde positive virkninger for bankens rentabilitet, er det i dette tilfælde ikke afgørende for bankens rentabilitet i henseende til punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen.
(239)
Den pris, banken betalte for overtagelsen af de overførte aktiver og passiver fra alle tre andelsbanker, blev fastsat til 2,1 % af værdien af de overførte indskud og beløb sig til ca. 9 mio. EUR svarende til 0,01 % af bankens samlede balance på overtagelsestidspunktet. Den pris kan derfor anses for at være meget lav. Desuden havde banken allerede rejst 550 mio. EUR i privat kapital i forbindelse med rekapitaliseringen foråret 2013.
(240)
Det kan konkluderes, at købsprisen på de overførte aktiver og passiver (primært indskud) fra de tre andelsbanker var så lav, at den ikke hindrede støtten i at være begrænset til det nødvendige minimum.
7.5.2.3. Konkurrencefordrejende virkning af opkøbene
(241)
Som nævnt i betragtning 229 bør statsstøtte i overensstemmelse med punkt 39 og 40 i omstruktureringsmeddelelsen ikke anvendes til skade for konkurrenter, der ikke nyder tilsvarende offentlig støtte, særlig ikke til opkøb af konkurrerende virksomheder, undtagen under bestemte omstændigheder.
(242)
Den græske nationalbank anså ikke de tre andelsbanker for at være rentable, og den mente, at vedtagelsen af afviklingsforanstaltningerne var nødvendige for at opretholde finansiel stabilitet. Opkøbene kan derfor anses for at være led i en konsolideringsproces, som er nødvendig for at genoprette den finansielle stabilitet som beskrevet i punkt 41 i omstruktureringsmeddelelsen.
(243)
Desuden var der ingen blandt de aktører, der ikke nød offentlig støtte, som indsendte et gyldigt bud på overtagelsen af de tre andelsbankers aktiver og passiver, og det eneste andet bud kom fra en bank, som have modtaget endnu mere støtte. Desuden var det en beskeden mængde aktiver og passiver, der blev overtaget, så overtagelsen ændrede ikke markedets struktur (104).
(244)
Kommissionen mener således, at disse usædvanlige begivenheder berettiger tilladelsen til opkøbene i overensstemmelse med punkt 41 i omstruktureringsmeddelelsen.
7.5.2.4. Konklusion vedrørende overtagelsen af de tre andelsbankers udvalgte aktiver og passiver med omstruktureringsmeddelelsen
(245)
Det konkluderes, at overtagelsen af de tre andelsbankers udvalgte aktiver og passiver set i lyset af de nærmere betingelser herfor opfylder de krav, der er fastlagt i omstruktureringsmeddelelsen.
7.5.3. Foreneligheden af opkøbet af Citibank Greece med omstruktureringsmeddelelsen
7.5.3.1. Virkningen af opkøbet for bankens langsigtede rentabilitet
(246)
Opkøbet af Citibank Greece, herunder Diners, vil øge bankens langsigtede rentabilitet. Banken overtog en velpolstret lånebank. Desuden er nettoudlånsporteføljen meget mindre end de overtagne indskud.
(247)
Integrationen af Citibank Greeces indskud i bankens balance vil forbedre bankens mellem- til langsigtede finansieringsprofil og samtidig øge bankens rentabilitet.
(248)
Desuden vil banken gennem opkøbet styrke sin licens og evne til at tiltrække indskud og dermed opnå en afbalanceret og levedygtig forretningsmodel.
(249)
Endelig vil de forventede betydelige synergieffekter i henseende til centrale funktioner, IT-tjenester og driftsudgifter bidrage til bankens langsigtede rentabilitet.
(250)
Opkøbet er derfor positivt for genoprettelsen af bankens langsigtede rentabilitet.
7.5.3.2. Virkningen af opkøbet for det støttebeløb, som banken havde brug for
(251)
I henhold til punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen bør omstruktureringsstøtte ikke anvendes til opkøb af andre virksomheder, men kun til at dække de omstruktureringsomkostninger, der er nødvendige for at genoprette bankens rentabilitet. Selv om opkøbet havde positive virkninger for bankens rentabilitet, er det i dette tilfælde ikke afgørende for bankens rentabilitet i henseende til punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen.
(252)
Banken betalte kun 2 mio. EUR (105) for købet af Citibank Greece og Diners.
(253)
Den overtagne portefølje indeholder et stort antal lån, som er fuldt afskrevet. Værdiansættelsen af denne nye låneportefølje kunne da også udligne det begrænsede kapitalbehov, der hidrørte fra integrationen af porteføljen i bankens balance.
(254)
Desuden har banken rejst 1,2 mia. EUR i privat kapital til en kurs pr. aktie, der var højere end den kurs, som stabilitetsfonden tegnede aktier til i forbindelse med rekapitaliseringen foråret 2013.
(255)
Under disse specifikke omstændigheder kan det ikke hævdes, at opkøbet blev finansieret ved hjælp af statsstøtte. Opkøbet vil ikke øge behovet for støtte eller nedbringe forrentningen af eksisterende støtte.
7.5.3.3. Konkurrencefordrejende virkning af opkøbet
(256)
Som angivet i betragtning 241 bør statsstøtte ikke anvendes til skade for konkurrenter, særlig ikke til opkøb af konkurrerende virksomheder.
(257)
Købsprisen på Citibank Greece var yderst lav, og banken rejste en stor sum privat kapital til en høj aktiekurs. Man kan derfor ikke konkludere, at der blev brugt støtte til at finansiere dette opkøb.
(258)
Da der desuden ikke var nogen blandt de aktører, der ikke nød offentlig støtte, som indsendte et gyldigt bud på købet af de udbudte aktiviteter, var der ikke tale om, at sådanne bydere blev fortrængt.
(259)
I lyset af betragtning 257 og 258 falder opkøbet således ikke ind under forbuddet i punkt 39 og 40 i omstruktureringsmeddelelsen. Desuden minder Kommissionen om, at bankens støttebehov ikke skyldes dårlig ledelse eller overdreven risikoadfærd.
7.5.3.4. Konklusion vedrørende opkøbet af Citibank Greece
(260)
I lyset af de græske bankers usædvanlige situation (106) og de nærmere betingelser for opkøbet af Citibank Greece kan det konkluderes, at opkøbet opfylder de krav, der er fastlagt i omstruktureringsmeddelelsen.
7.6. FORENELIGHEDEN AF FORANSTALTNING A, B1, B2, B3 OG B4 MED OMSTRUKTURERINGSMEDDELELSEN
7.6.1. Kilder til vanskeligheder og følgerne for vurderingen i henhold til omstruktureringsmeddelelsen
(261)
Som angivet i afsnit 2.1.1 og 2.1.2 hidrører bankens vanskeligheder primært fra den græske statsgældskrise og den dybe recession i Grækenland og Sydeuropa. Hvad angår førstnævnte faktor, mistede den græske regering adgangen til finansmarkederne og måtte til sidst forhandle sig til en aftale med sine hjemlige og internationale kreditorer, nemlig PSI-programmet, som resulterede i et haircut af fordringerne mod staten på 53,3 %. Desuden blev 31,5 % af fordringerne ombyttet med nye GSO'er med lavere rentesats og længere løbetid. Staten købte disse nye GSO'er tilbage af de græske banker i december 2012 til en kurs på mellem 30,2 og 40,1 i forhold til deres nominelle værdi, hvilket betød et yderligere tab for de græske banker. Ud over virkningen af PSI-programmet og tilbagekøbet af statsgæld for dens kapitalstilling måtte banken også registrere en enorm indlånsflugt fra 2010 til medio 2012 på grund af risikoen for, at Grækenland ville forlade euroen som følge af den afgrundsdybe statsgæld og økonomiske recession.
(262)
Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 beløber sig til 4 571 mio. EUR, som er mindre end det bogførte tab på PSI-programmet (4 786 mio. EUR). I et sådant tilfælde og hvis vanskelighederne ikke primært stammer fra overdrevent risikabel adfærd, vil Kommissionen i henhold til punkt 14 i forlængelsesmeddelelsen fra 2011 slække på sine krav.
(263)
Størstedelen af kapitalbehovet stammer fra den normale eksponering, som et pengeinstitut har for sin hjemlige finansielle landerisiko. Det forhold blev også påpeget i betragtning 58 og 69 i Alpha-åbningsafgørelsen. Kommissionen bemærker også, at bankens eksponering over for den græske statsgældsrisiko var mindre end mange andre store græske bankers, så den kan ikke anses for at have opbygget en overdrevent stor eksponering for statsgælden. Som følge heraf har banken et mindre behov for at afhjælpe problemer med »moral hazard« i sin omstruktureringsplan end andre støttede pengeinstitutter, som opbyggede overdrevent store risici. Da støtteforanstaltningerne er mindre konkurrencefordrejende, bør de foranstaltninger, der er truffet for at begrænse konkurrencefordrejningerne, derfor slækkes tilsvarende. Eftersom PSI-programmet og tilbagekøbet af statsgæld udgør en gældsfritagelse til fordel for staten, kan forrentningen til staten af dens rekapitalisering af banker være lavere.
(264)
Men da den græske økonomi er skrumpet med ca. 25 % siden 2008, og eftersom banken har købt en mindre rentabel bank i form af Emporiki Bank, må banken tilpasse sin organisation, omkostningsstruktur og sit filialnet til det nye økonomiske klima for at genskabe rentabiliteten. Uanset fraværet af problemer med »moral hazard« skal banken derfor rationalisere sin drift i Grækenland for at sikre sin langsigtede rentabilitet.
(265)
En anden kilde til bankens tab er tabene på dens udlån til græske husholdninger og virksomheder. Kommissionen finder, at disse tab primært skyldes den usædvanligt dybe og langvarige krisebetingede nedgang i BNP på ca. 25 % over fem år og ikke en risikabel udlånspraksis hos banken. Som følge heraf skaber den støtte, der blev ydet til at dække tabene, ikke en »moral hazard«, hvilket er tilfældet, når støtten beskytter en bank mod konsekvenserne af tidligere risikabel adfærd. Støtten er derfor mindre fordrejende (107).
(266)
Men en del af bankens kapitalbehov og tab på lån hidrører fra en række internationale datterselskaber. I 2012 blev f.eks. aktiviteterne i Cypern, Rumænien, Serbien, FYROM og Bulgarien tabsgivende, mens de i Albanien kun lige balancerede. Stresstesten, der i 2012 blev gennemført for at fastslå kapitalbehovet hos banken, viste fremskrevne tab på udenlandske lån på 921 mio. EUR i referencescenariet og 1 201 mio. EUR i det negative scenarie. De udenlandske aktiver drænede også likviditeten, eftersom den koncerninterne finansiering beløb sig til flere milliarder euro.
(267)
Eftersom banken havde den laveste beholdning af GSO'er af de fire største græske banker på PSI-tidspunktet, og eftersom tabet på PSI var større end den støtte, banken modtog via foranstaltning B1, B2, B3 og B4, kan det således konkluderes, at de fleste af tabene og behovet for støtte falder ind under punkt 14 i forlængelsesmeddelelsen fra 2011, der giver Kommissionen mulighed for at slække på sine krav. En del af støttebehovet hidrører fra tab på græske lån på grund af den usædvanligt dybe og lange recession og ikke risikabel udlånspraksis. En sådan støtte skaber ikke »moral hazards« og er derfor mindre fordrejende.
(268)
Endelig skyldes en begrænset del af støttebehovet bankens egen risikoadfærd med udenlandske datterselskaber.
7.6.2. Rentabilitet
(269)
En omstruktureringsplan skal sikre, at pengeinstituttet er i stand til at genskabe sin langsigtede rentabilitet inden udløbet af omstruktureringsperioden (afsnit 2 i omstruktureringsmeddelelsen). I det foreliggende tilfælde er omstruktureringsperioden defineret som perioden mellem datoen for vedtagelsen af nærværende afgørelse og den 31. december 2018.
(270)
I overensstemmelse med punkt 9-11 i omstruktureringsmeddelelsen fremsendte Grækenland en omfattende og detaljeret omstruktureringsplan, som giver fuldstændige oplysninger om bankens forretningsmodel. I planen påpeges også årsagerne til bankens vanskeligheder samt de foranstaltninger, der er truffet for at afhjælpe de problemer, den har haft med rentabiliteten. I omstruktureringsplanen beskrives navnlig den valgte strategi til at bevare bankens driftseffektivitet og nedbringe det høje niveau af nødlidende udlån, dens sårbare likviditets- og kapitalstilling og dens udenlandske forretninger, som de seneste år har været afhængige af moderselskabet med hensyn til finansiering og kapital.
7.6.2.1. Bankvirksomhed i Grækenland
(271)
Med hensyn til likviditet og bankens afhængighed af finansiering fra Eurosystemet regnes der i omstruktureringsplanen med en begrænset vækst på balancen i Grækenland, mens indlånssiden skulle stige igen. Afhængigheden af statsgaranteret ELA, som allerede er blevet mindre, vil fortsat falde, og det vil hjælpe banken med at nedbringe sine finansieringsomkostninger.
(272)
Forpligtelsen vedrørende forholdet mellem nettoudlån og -indlån beskrevet i betragtning 118 sikrer, at bankens balance bliver bæredygtig inden udløbet af omstruktureringsperioden. Salget af værdipapirer og afhændelse af andre aktiviteter uden for kerneforretningen vil også styrke bankens likviditetsstilling. På grund af bankens fortsat pressede likviditetsstilling kan Kommissionen godtage de græske myndigheders anmodning om lov til at tilføre banken likviditet i henhold til den græske bankstøtteordnings foranstaltninger vedrørende garantier og statsobligationslån og i henhold til den statsgaranterede ELA.
(273)
Grækenland har også afgivet løfte om, at banken for at nedbringe sine finansieringsomkostninger fortsat vil nedsætte sine rentesatser på indlån i Grækenland som beskrevet i betragtning 118. En sådan nedbringelse af indlånsomkostningerne vil være et centralt bidrag til bankens rentabilitet før hensættelser.
(274)
Siden krisens begyndelse har banken indledt en betydelig rationalisering af sit filialnet i Grækenland i form af en nedbringelse af antallet af filialer og medarbejdere (108). Inden 2017 vil bankens samlede omkostninger være faldet med yderligere […] % i forhold til 2013. For at nå dette mål har Grækenland forpligtet sig til, at banken reducerer antallet af filialer og medarbejdere i Grækenland, så der højst er henholdsvis […] og […] pr. 31. december 2017, og de samlede omkostninger (109) i Grækenland maksimalt beløber sig til […] mio. EUR. Den forventede omkostningsprocent vil være under […] % ved udgangen af omstruktureringsperioden. Kommissionen mener, at omstruktureringsplanen bevarer bankens effektivitet i det nye markedsklima.
(275)
Et andet nøgleområde er forvaltningen af misligholdte lån, idet disse udgjorde 32,4 % af porteføljen pr. 31. december 2013 (110). Banken planlægger at skærpe sin kreditpolitik (grænser, sikkerhedsstillelse) og fokusere på kerneforretningen for at minimere tabene. Grækenland har også afgivet tilsagn om, at banken vil overholde høje standarder i sin kreditpolitik af hensyn til risikostyring og for at maksimere værdien for banken på hvert trin af kreditprocessen som beskrevet i betragtning 122.
7.6.2.2. Selskabsledelse
(276)
Et andet problemområde er bankens ledelse, idet stabilitetsfonden ejer 69,9 % (111) af bankens aktier efter aktiekapitalforøgelsen i 2014, men med begrænsede stemmerettigheder. Desuden ejer nogle af de private investorer, som kontrollerer banken, også warrants og ville dermed opnå den fulde fordel, hvis aktiekursen skulle stige brat i omstruktureringsperioden. Da situationen kunne skabe »moral hazards«, aftalte banken og stabilitetsfonden en særlig ramme for deres indbyrdes forbindelser i 2013. Denne aftale beskytter bankens daglige drift mod enhver indblanding fra dens største aktionær og sikrer samtidig, at stabilitetsfonden kan overvåge gennemførelsen af omstruktureringsplanen og forebygge overdrevent risikabel adfærd hos bankens ledelse gennem hensigtsmæssige høringsprocedurer. Banken har også lovet nøje at overvåge sin eksponering for tilknyttede låntagere. Kommissionen bemærker på den positive side, at stabilitetsfonden automatisk genvinder sine stemmerettigheder, hvis banken ikke gennemfører sin omstruktureringsplan.
7.6.2.3. Internationale aktiviteter
(277)
En række af bankens internationale aktiviteter har førhen trukket store veksler på dens kapital, likviditet og rentabilitet som anført i betragtning 266.
(278)
Ifølge omstruktureringsplanen forventes det, at banken fortsat har fokus på sit hjemmemarked. Banken har allerede afhændet sit urentable datterselskab i Ukraine. Den er også begyndt at rationalisere de øvrige datterselskaber for at skærpe udlånsproceduren og mindske datterselskabernes udækkede finansieringsbehov. Den planlægger yderligere rationalisering af sit resterende filialnet som beskrevet i betragtning 109.
(279)
Den samlede mængde udenlandske aktiver vil blive indskrænket med mindst yderligere […] % inden 31. december 2017 (i forhold til 31. december 2012).
(280)
Den samlede rentabilitet i de internationale forretninger vil være genskabt i […].
(281)
Derfor mener Kommissionen, at banken vil have omstruktureret og indskrænket disse udenlandske forretninger tilstrækkeligt til at undgå at blive eksponeret for yderligere kapitalbehov og likviditetsmangler i fremtiden. Bankens tilsagn beskrevet i betragtning 119 om at afholde sig fra at tilføre store kapitalbeløb til sine internationale datterselskaber sikrer også, at disse ikke kommer til at udgøre en trussel mod bankens kapital eller likviditet.
7.6.2.4. Konklusion vedrørende rentabilitet
(282)
Referencescenariet, der er beskrevet i afsnit 2.4, viser, at banken ved udgangen af omstruktureringsperioden vil kunne få et afkast, som sætter den i stand til at dække alle sine omkostninger og få et passende afkast af sin egenkapital i forhold til sin risikoprofil. Samtidig viser prognosen for bankens kapitalstilling, at denne forbliver på et tilfredsstillende niveau.
(283)
Endelig bemærker Kommissionen det negative scenarie, der beskrives i bankens omstruktureringsplan, som den er forelagt af de græske myndigheder. Dette negative scenarie bygger på et sæt formodninger, som er aftalt med stabilitetsfonden. Det forudsætter en længere og dybere recession og en alvorligere deflation i ejendomspriserne (112). Omstruktureringsplanen viser, at banken er i stand til at modstå en rimelig mængde stress, idet den i det negative scenarie fortsat er rentabel og velkapitaliseret ved udgangen af omstruktureringsperioden.
(284)
Mængden af yderligere kapital, som blev rejst i 2014, nemlig 1,2 mia. EUR, er tilstrækkelig til, at banken kan klare referencescenariet i 2013-stresstesten i omstruktureringsperioden og indløse præferenceaktierne, hvilket banken gjorde i april 2014 (113). Banken vil også fremlægge en betinget kapitalplan for den græske nationalbank med foranstaltninger, der skal træffes, hvis det økonomiske klima forværres yderligere. Kommissionen minder om, at den græske nationalbank allerede i vurderingen af kapitalbehovet i referencescenariet indregnede flere justeringer, som resulterede i en stigning i det anslåede kapitalbehov sammenlignet med det kapitalbehov, der blev anslået i bankens eget referencescenarie. Kommissionen mener derfor, at referencescenariets kapitalbehov som anslået af den græske nationalbank forudsætter en vis grad af stress. Kommissionen kan godt konkludere, at banken er rentabel, uden at banken har kapital nok på forhånd til at dække kapitalbehovet i det negative scenarie som anslået af den græske nationalbank, idet dette rummer en høj grad af stress, og kapitalforhøjelsen i marts 2014 viser, at banken atter har fået adgang til kapitalmarkederne.
(285)
Desuden er det positivt, at banken ikke agter at foretage yderligere investeringer i non-investment grade værdipapirer, hvilket vil bidrage til at opretholde dens kapital- og likviditetsstilling.
(286)
Det kan derfor konkluderes, at banken har truffet tilstrækkelige foranstaltninger til at genoprette sin langsigtede rentabilitet.
7.6.3. Egetbidrag og byrdefordeling
(287)
Ifølge omstruktureringsmeddelelsen skal bankerne og deres kapitalindskydere så vidt muligt deltage i omstruktureringen, så det sikres, at støtten begrænses til det nødvendige minimum. Bankerne skal således anvende deres egne midler til at finansiere omstruktureringen ved f.eks. at afhænde aktiver, mens kapitalindskyderne skal afdæmpe bankens tab så vidt muligt.
7.6.3.1. Bankens egetbidrag: afhændelser og omkostningsnedskæringer
(288)
Banken har allerede afhændet en række små udenlandske forretninger (Ukraine) og reduceret en del af sin portefølje for at styrke både sit kapitalgrundlag og sin likviditetsstilling. F.eks. har banken afhændet udenlandske aktiver for 1,9 mia. EUR fra 2009 til 2013 (114).
(289)
Ifølge omstruktureringsplanen skal der afhændes yderligere aktiver i Sydøsteuropa som beskrevet i betragtning 107. I betragtning af nedgearingen og afhændelserne, der allerede er gennemført, og efter gennemførelsen af tilsagnene vil banken have reduceret sit geografiske omfang i Sydøsteuropa betydeligt. Indskrænkningen af bankens internationale aktiver vil også minimere den betingede risiko for, at den vil få brug for støtte i fremtiden. Den bidrager derfor til at reducere støtten til et minimum.
(290)
Banken solgte sin forsikringsvirksomhed i 2007. På dette marked udøver den derfor ingen aktivitet af betydning, som kunne sælges for at generere et provenu.
(291)
For at begrænse kapitalbehovet vil banken ikke bruge kapital til at støtte eller øge størrelsen af sine udenlandske datterselskaber som beskrevet i betragtning 119. Desuden indebærer Grækenlands tilsagn, at banken ikke foretager yderligere opkøb.
(292)
Banken har også indledt et vidtrækkende omkostningsnedskæringsprogram som anført i afsnit 2.4.2. Dens omkostninger vil falde yderligere frem til 2017. Den skærer ned i såvel personale som lønninger. Grækenland har også forpligtet sig til at begrænse aflønningen af bankens direktører, […].
7.6.3.2. Historiske aktionærers del af byrden og ny kapital rejst på markedet
(293)
Bankens historiske aktionærer blev udvandet ved udstedelsen af stemmerettigheder, der blev afsluttet i 2009 (115), og dernæst igen ved stabilitetsfondens kapitaltilførsel (foranstaltning B4) og tilførslen af privat kapital i 2013 og marts 2014. F.eks. blev den aktiepost, som ejedes af bankens aktionærer, der på det tidspunkt omfattede investorer, som havde indskudt penge i 2009, nedbragt fra 100 % forud for rekapitaliseringen foråret 2013 til blot 4,9 % efter denne rekapitalisering. Desuden har banken ikke udbetalt kontant udbytte siden 2008. Ud over de historiske aktionærers bidrag til byrden har banken rejst et betydeligt beløb i privat kapital, siden krisen satte ind i 2008, nemlig 986 mio. EUR i 2009, 550 mio. EUR i 2013 og 1 200 mio. EUR i 2014.
7.6.3.3. Efterstillede kreditorers del af byrden
(294)
Bankens efterstillede kreditorer har bidraget til bankens omstruktureringsomkostninger. Banken gennemgik flere passivstyringsoperationer. Den samlede mængde omlagte passiver beløb sig til 828 mio. EUR med en kapitalgevinst på 436 mio. EUR som beskrevet i betragtning 114.
(295)
De resterende instrumenter er omfattet af forbuddet mod kuponrente som nævnt i betragtning 124. Derfor mener Kommissionen, at der er sikret et passende bidrag til byrden fra bankens private indskydere af hybridkapital, og at kriterierne i omstruktureringsmeddelelsen i den henseende er opfyldt.
7.6.3.4. Konklusion vedrørende egetbidrag og byrdefordeling
(296)
I sammenligning med de samlede modtagne statslige kapitaltilførsler er niveauet for egetbidraget og byrdefordelingen, især i form af salget af aktiver og nedbringelse af udlånsporteføljen, meget lavere end det niveau, som Kommissionen normalt anser for tilstrækkeligt. Indskrænkningen gælder kun udenlandske aktiviteter (116), som udgør en begrænset del af bankens samlede aktiviteter (117), og omstruktureringen omfatter ikke nedskæringer i indlåns- og udlånsporteføljen i Grækenland. Set i lyset af de elementer, der blev drøftet i afsnit 7.6.1, og navnlig det forhold, at Alpha Bank er den mindst støttede bank blandt de store græske banker, og at den modtagne støtte fuldt ud opfylder betingelserne for undtagelsen i punkt 14 i forlængelsesmeddelelsen fra 2011, ifølge hvilken Kommissionen kan acceptere mindre i egetbidrag og byrdefordeling, kan omstruktureringsplanen imidlertid anses for at sikre tilstrækkelige foranstaltninger i henseende til egetbidrag og byrdefordeling.
7.6.4. Foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger
(297)
I henhold til omstruktureringsmeddelelsen skal en omstruktureringsplan indeholde foranstaltninger, der begrænser konkurrencefordrejninger og sikrer en konkurrencepræget banksektor. Endvidere skal disse foranstaltninger også afhjælpe problemer med »moral hazard« og sikre, at der ikke anvendes statsstøtte til finansiering af konkurrencebegrænsende adfærd.
(298)
I henhold til punkt 31 i omstruktureringsmeddelelsen skal Kommissionen ved vurderingen af støttebeløbets størrelse og de konkurrencefordrejninger, støtten har givet anledning til, både tage hensyn til det absolutte og det relative støttebeløb samt byrdefordelingen og bankens position på markedet efter omstruktureringen. I den henseende minder Kommissionen om, at banken har modtaget kapital fra staten svarende til 12 % af sine risikovægtede aktiver (118). Desuden har banken opnået likviditetsgarantier for i alt 14 mia. EUR pr. 30. november 2011 og statsobligationslån for et beløb af 1,6 mia. EUR pr. 30. september 2011, hvilket pr. den dato til sammen udgør 25 % af bankens balance. Derudover modtog banken statsgaranteret ELA. Foranstaltningerne til begrænsning af potentielle fordrejninger af konkurrencen er dermed berettigede i lyset af dette store støttebeløb. Endvidere har banken store markedsandele i Grækenland på 15 % for udlån og 13 % for indlån pr. 31. december 2012. Opkøbet af Emporiki Bank og i langt mindre grad de tre andelsbanker og Citibanks græske forretning øgede bankens markedsandele. Efter opkøbet af Emporiki Bank var bankens markedsandel af det græske indskudsmarked 21 % pr.30. juni 2013, mens dens markedsandele på områderne realkreditlån, forbrugslån og virksomhedslån var henholdsvis 23 %, 20 % og 21 % (119). Efter overtagelsen af Citibanks græske forretning steg bankens markedsandel på indskudsmarkedet med under 1 %.
(299)
Kommissionen minder om, at bankens vanskeligheder primært hidrørte fra eksterne forstyrrelser såsom den græske statsgældskrise og den langvarige recession, som har rystet den græske økonomi siden 2008 som bemærket i betragtning 69 til Alpha-indledningsafgørelsen. Behovet for at afhjælpe problemer med »moral hazard« er mindsket, da banken ikke løb overdrevent store risici. Som drøftet i afsnit 7.6.1 i nærværende afgørelse er den konkurrencefordrejende virkning af støtteforanstaltningerne og således også nødvendigheden af foranstaltninger til at begrænse konkurrencefordrejningerne mindre set i lyset af disse faktorer. Af disse årsager kan Kommissionen undtagelsesvis acceptere, at omstruktureringsplanen til trods for det store støttebeløb og den store markedsandel ikke indeholder en nedbringelse af balancen og udlånene i Grækenland.
(300)
Kommissionen bemærker imidlertid, at de statslige kapitaltilførsler satte banken i stand til at videreføre sin bankvirksomhed på udenlandske markeder.
(301)
I den henseende bemærker Kommissionen, at banken i tillæg til den allerede gennemførte nedgearing og omstrukturering forpligter sig til yderligere at omstrukturere og nedbringe omfanget af sine udenlandske aktiver inden 30. juni 2018 (120) foruden at undlade at bruge støtte til at finansiere vækst i de pågældende aktiviteter. Støtten vil derfor ikke blive brugt til at fordreje konkurrencen på disse udenlandske markeder.
(302)
Grækenland har også givet tilsagn om et forbud mod opkøb, hvilket sikrer, at banken ikke bruger den modtagne statsstøtte til at opkøbe nye virksomheder. Dette forbud medvirker til at sikre, at statsstøtten kun benyttes til at støtte genoprettelsen af rentabiliteten i den græske bankvirksomhed og ikke til f.eks. vækst på udenlandske markeder.
(303)
Forpligtelsen til at nedsætte den uholdbart høje rente, der betales på græske indskud, sikrer også, at statsstøtten ikke bruges til at finansiere uholdbare indlånsstrategier, som fordrejer konkurrencen på det græske marked. Ligeledes vil tilsagnet om at gennemføre strenge retningslinjer for prissætning på nye udlån på grundlag af en ordentlig kreditrisikovurdering forhindre banken i at fordreje konkurrencen på det græske marked med uhensigtsmæssige prisstrategier for udlån til kunder.
(304)
Under hensyntagen til den specifikke situation beskrevet i afsnit 7.6.1 og foranstaltningerne i omstruktureringsplanen mener Kommissionen, at der er truffet tilstrækkelige beskyttelsesforanstaltninger til at begrænse konkurrencefordrejningerne.
7.7. TILSYN
(305)
I overensstemmelse med afsnit 5 i omstruktureringsmeddelelsen skal Kommissionen have periodiske rapporter for at kontrollere, at omstruktureringsplanen gennemføres korrekt. Som anført i tilsagnene (121) vil Grækenland sikre, at den tilsynsførende administrator, som er udpeget af banken med Kommissionens godkendelse, indtil udgangen af omstruktureringsperioden, nemlig 31. december 2018, fører tilsyn med de tilsagn, som Grækenland har givet om omstrukturering af aktiviteterne i Grækenland og udlandet og om selskabsledelse og erhvervsmæssig drift. Det kan derfor konkluderes, at der vil blive ført korrekt tilsyn med gennemførelsen af omstruktureringsplanen.
8. KONKLUSION
(306)
Det kan konkluderes, at Grækenland ulovligt gennemførte støtteforanstaltning B1, B2, B3 og B4 i strid med traktatens artikel 108, stk. 3, eftersom de blev gennemført før Kommissionens formelle godkendelse. Kommissionen mener dog, at omstruktureringsplanen sammen med tilsagnene i bilaget sikrer genoprettelsen af bankens langsigtede rentabilitet, er tilstrækkelig med hensyn til byrdefordelingen og egetbidraget og på en hensigtsmæssig og proportional måde afbøder de konkurrencefordrejende virkninger af de støtteforanstaltninger, der er undersøgt i nærværende afgørelse. Den fremlagte omstruktureringsplan og tilsagnene opfylder kriterierne i omstruktureringsmeddelelsen, hvorfor støtteforanstaltningerne kan anses for at være forenelige med det indre marked -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
1. Følgende foranstaltninger, der er gennemført af Grækenland, udgør statsstøtte i henhold til traktatens artikel 107, stk. 1:
a)
likviditetsstøtte i nødsituationer tilført Alpha Bank S.A. af den græske nationalbank og garanteret af Grækenland (foranstaltning L2)
b)
den anden tilførsel af brokapital på 1 042 mio. EUR ydet af den græske finansielle stabilitetsfond (»stabilitetsfonden«) til Alpha Bank i december 2012 (foranstaltning B2)
c)
tilsagnserklæringen på 1 629 mio. EUR givet af stabilitetsfonden til Alpha Bank S.A. den 21. december 2012 (foranstaltning B3)
d)
rekapitaliseringen på 4 021 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Alpha Bank S.A. i foråret 2013 (foranstaltning B4).
2. Stabilitetsfondens finansiering af det samlede udækkede finansieringsbehov på 427 mio. EUR i forbindelse med overførslen af udvalgte aktiver og passiver fra Cooperative Bank of Dodecanese, Evia Cooperative Bank og Cooperative Bank of Western Macedonia til Alpha Bank S.A. i december 2013 udgør ikke statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1.
3. I lyset af omstruktureringsplanen for Alpha Bank Group (Alpha Bank og alle dens datterselskaber og filialer), som blev fremlagt den 12. juni 2014, og Grækenlands tilsagn givet samme dato er følgende statsstøtteforanstaltninger forenelige med det indre marked:
a)
kapitaltilførslen på 940 mio. EUR ydet af Grækenland til Alpha Bank S.A. i maj 2009 i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen (foranstaltning A)
b)
likviditetsstøtte i nødsituationer tilført Alpha Bank S.A. af den græske nationalbank og garanteret af Grækenland siden juli 2011 for et beløb af 23,6 mia. EUR pr. 31. december 2012 (foranstaltning L2)
c)
den første tilførsel af brokapital på 1 900 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Alpha Bank S.A. i maj 2012 (foranstaltning B1)
d)
den anden tilførsel af brokapital på 1 042 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Alpha Bank S.A. i december 2012 (foranstaltning B2)
e)
tilsagnserklæringen på 1 629 mio. EUR givet af stabilitetsfonden til Alpha Bank S.A. den 21. december 2012 (foranstaltning B3)
f)
rekapitaliseringen på 4 021 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Alpha Bank S.A. i foråret 2013 (foranstaltning B4).
Artikel 2
Denne afgørelse er rettet til Den Hellenske Republik.
Udfærdiget i Bruxelles, den 9. juli 2014.
ODLUKA KOMISIJE (EU) 2015/454
od 9. srpnja 2014.
o državnoj potpori SA.34823 (2012/C), SA.36004 (2013/NN), SA.37965 (2013/N), SA.37966 (2013/N), SA.37967 (2013/N) koju je Grčka provela za grupaciju Alpha Bank u pogledu:
-
dokapitalizacije i restrukturiranja banke Alpha Bank S.A.,
-
sanacije banke Cooperative Bank of Western Macedonia izdavanjem naloga za prijenos banci Alpha Bank S.A.,
-
sanacije banke Evia Cooperative Bank izdavanjem naloga za prijenos banci Alpha Bank S.A.,
-
sanacije banke Cooperative Bank of Dodecanese izdavanjem naloga za prijenos banci Alpha Bank S.A.
(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 4662)
(Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,
uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),
nakon pozivanja država članica i drugih zainteresiranih strana da u skladu s navedenim odredbama dostave svoje primjedbe,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. POSTUPAK KOJI SE ODNOSI NA BANKU ALPHA BANK
(1)
Komisija je odlukom od 19. studenoga 2008. odobrila program pod nazivom „Mjere potpore za kreditne institucije u Grčkoj” („Program potpore grčkim bankama”) namijenjen osiguranju stabilnosti grčkog financijskog sustava. Programom potpore grčkim bankama omogućava se dodjeljivanje potpore u okviru njegovih triju mjera: mjere dokapitalizacije, mjere osiguranja jamstva i mjere zaduživanja izdavanjem državnih obveznica (1). U svibnju 2009. Grčka je dokapitalizirala grupaciju Alpha Bank („Banka”) u okviru mjere dokapitalizacije.
(2)
U uvodnoj izjavi 14. odluke od 19. studenoga 2008. navedeno je da će se Komisiji dostaviti plan restrukturiranja u pogledu korisnika te mjere dokapitalizacije.
(3)
Grčka nadležna tijela Komisiji su 2. kolovoza 2010. dostavila plan za restrukturiranje u pogledu Banke. Komisija je evidentirala taj plan i njegove naknadne izmjene te dodatne informacije koje su dostavila grčka nadležna tijela kao predmet SA.30342 (PN 26/2010) i zatim predmet SA.32786 (2011/PN).
(4)
Banka je u više navrata ostvarivala korist od državnih jamstava za dužničke instrumente i zaduživanja izdavanjem državnih obveznica u okviru programa potpore grčkim bankama (2). Ostvarila je korist i od likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država.
(5)
Grčki fond za financijsku stabilnost („GFFS”) Banci je 20. travnja 2012. dostavio pismo u kojem se obvezao na sudjelovanje u planiranom povećanju temeljnog kapitala Banke. GFFS je Banci 28. svibnja 2012. odobrio dokapitalizaciju za premošćivanje u iznosu od 1 900 milijuna EUR („prva dokapitalizacija za premošćivanje”).
(6)
Grčka nadležna tijela u svibnju 2012. dostavila su Komisiji pismo o preuzimanju obveze koje je Banci dostavio GFFS. Komisija je to evidentirala kao neprijavljenu potporu (predmet SA.34823 (2012/NN)) s obzirom na to da je mjera već bila provedena.
(7)
Komisija je 27. srpnja 2012. pokrenula službeni istražni postupak u pogledu prve dokapitalizacije za premošćivanje („Odluka o pokretanju postupka u pogledu banke Alpha”) (3).
(8)
GFFS je 12. listopada 2012. Banci odobrio preuzimanje banke Emporiki od banke Crédit Agricole S.A. („Crédit Agricole”). Crédit Agricole i Banka potpisali su sporazum o kupoprodaji dionica 16. listopada 2012.
(9)
Prije toga grčka nadležna tijela obavijestila su službe Komisije o razvoju procesa i uvjetima mogućeg preuzimanja banke Emporiki.
(10)
Službe Komisije poslale su 23. studenoga 2012. dopis grčkim nadležnim tijelima, uključujući svoju privremenu procjenu preuzimanja.
(11)
GFFS je Banci u prosincu 2012. odobrio drugu dokapitalizaciju za premošćivanje u iznosu od 1 042 milijuna EUR („druga dokapitalizacija za premošćivanje”). GFFS je Banci 21. prosinca 2012. isto tako dostavio pismo o preuzimanju obveze koja se odnosi na sudjelovanje u povećanju temeljnog kapitala Banke i u izdavanju konvertibilnih instrumenata kapitala, i to u ukupnom iznosu od 1 629 milijuna EUR (4). Grčka nadležna tijela o tim su mjerama obavijestila Komisiju 27. prosinca 2012. (5).
(12)
Banka je u svibnju 2013. objavila uspješan dovršetak izdanja prava na dionice u iznosu od 457,1 milijun EUR i raspodjele svih dionica ponuđenih u dodatnom privatnom plasmanu u iznosu od 92,9 milijuna EUR. GFFS je 3. lipnja 2013. pretvorio prvu i drugu dokapitalizaciju za premošćivanje u vlasnički kapital i dokapitalizirao Banku s dodatnih 1 079 milijuna EUR („dokapitalizacija iz proljeća 2013.”).
(13)
Grčka nadležna tijela Komisiji su 19. prosinca 2013. dostavila informacije o uvjetima dokapitalizacije iz proljeća 2013.
(14)
Grčka nadležna tijela Komisiji su 12. lipnja 2014. dostavila konačan plan restrukturiranja Banke („plan restrukturiranja”). Istog su datuma dostavila informacije o likvidnosnoj pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država. Navela su da namjeravaju nastaviti pružati Banci potporu za likvidnost te državna jamstva za dužničke instrumente i zaduživanje izdavanjem državnih obveznica u okviru programa potpore grčkim bankama (6).
(15)
Komisija je održala brojne sastanke i telekonferencije te razmijenila elektroničke poruke s predstavnicima grčkih nadležnih tijela i Banke.
(16)
Grčka prihvaća da se ova odluka iznimno donese samo na engleskom jeziku.
1.2. POSTUPAK KOJI SE ODNOSI NA DRŽAVNU POTPORU DODIJELJENU TRIMA ZADRUŽNIM BANKAMA
(17)
Grčka je 3. prosinca 2013. obavijestila Komisiju o očekivanoj sanaciji triju zadružnih banaka („tri zadružne banke”), odnosno Co-operative Bank of Dodecanese („banka Dodecanese”), Co-operative Bank of Evia („banka Evia”) i Co-operative Bank of Western Macedonia („banka Western Macedonia”).
(18)
Službe Komisije 4. prosinca 2013. zatražile su od Grčke da dostavi informacije o očekivanoj sanaciji triju zadružnih banaka.
(19)
Grčka je 5. prosinca 2013. službama Komisije dostavila zatražene informacije.
(20)
Grčka središnja banka 8. prosinca 2013. nastavila je sanaciju triju zadružnih banaka i prijenos odabranih obveza triju zadružnih banaka Banci.
(21)
Grčka je 17. prosinca 2013. prijavila državnu potporu navedenu u okvirnom planu sanacije triju zadružnih banaka.
2. OPIS
2.1. BANKA I NJEZINE POTEŠKOĆE
2.1.1. Opće informacije o grčkom bankarskom sektoru
(22)
Grčki realni bruto domaći proizvod („BDP”) smanjio se za 20 % od 2008. do 2012., kako je prikazano u tablici 1. Kao rezultat toga, grčke banke suočile su se s naglim rastom stope neplaćanja kredita odobrenih grčkom stanovništvu i trgovačkim društvima (7). Taj je razvoj negativno utjecao na rezultate imovine grčkih banaka i doveo do porasta potrebe za kapitalom.
Tablica 1.
Rast realnog BDP-a u Grčkoj, 2008.-2013.
Grčka
2008.
2009.
2010.
2011.
2012.
2013.
Rast realnog BDP-a, %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Izvor:
Eurostat, dostupno na internetu na http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(23)
Uz to, Grčka je u veljači 2012. provela razmjenu obveznica s privatnim sektorom poznatu pod nazivom Uključivanje privatnog sektora („program UPS-a”). Grčke banke bile su uključene u program UPS-a, tijekom kojeg je grčka vlada ponudila postojećim privatnim imateljima obveznica nove vrijednosne papire (uključujući nove grčke državne obveznice („GDO-ovi”), vrijednosne papire povezane s BDP-om i potvrde o plaćanju povezane s UPS-om koje je izdao Europski fond za financijsku stabilnosti („EFFS”) u zamjenu za postojeće grčke državne obveznice, uz nominalni popust od 53,5 % i duže rokove dospijeća (8). Grčka nadležna tijela objavila su rezultate te razmjene obveznica 9. ožujka 2012. (9). Razmjena je imateljima obveznica prouzročila znatne gubitke (koje je Grčka središnja banka procijenila na u prosjeku 78 % nominalne vrijednosti starih GDO-ova za grčke banke) i potrebe za kapitalom koji su retroaktivno uknjiženi u financijske izvještaje grčkih banaka za 2011.
Tablica 2.
Ukupni gubitci glavnih grčkih banaka koji proizlaze iz UPS-a (u milijunima EUR)
Banke
Nominalni iznos Nominalni iznos GDO-ova (1)
Nominalni iznos kredita povezanih s državom (2)
Ukupni nominalni iznos (3) = (1) + (2)
Gubitak od GDO-ova koji proizlazi iz UPS-a (4)
Gubitak po kreditima povezanima s državom koji proizlazi iz UPS-a (5)
Ukupni bruto gubitak koji proizlazi iz UPS-a (6) = (4) + (5)
Ukupni bruto gubitak koji proizlazi iz UPS-a /osnovni kapital 1 (10) (prosinac 2011.) (%)
Ukupni bruto gubitak koji proizlazi iz UPS-a /ukupna imovina (prosinac 2011.) (%)
GSB
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Emporiki
351
415
766
270
320
590
40,3
2,7
Izvor:
Grčka središnja banka, Izvješće o dokapitalizaciji i restrukturiranju grčkog bankarskog sektora, prosinac 2012., str. 14.
(24)
Budući da su grčke banke bile suočene sa znatnim manjkom kapitala kao posljedicom programa UPS-a i recesije koja još traje, za dokapitalizaciju tih banaka sredstva su osigurana Memorandumom o gospodarskoj i financijskoj politici („MGFP”) drugog programa prilagodbi za Grčku između grčke vlade, Europske unije, Međunarodnog monetarnog fonda („MMF”) i Europske središnje banke („ESB”) od 11. ožujka 2012. Grčka nadležna tijela procijenila su ukupne potrebe banke za dokapitalizacijom i troškove sanacije koji će se financirati u okviru tog programa na 50 milijardi EUR (11). Taj je iznos izračunan na temelju ispitivanja otpornosti na stres koje je Grčka središnja banka provela za razdoblje od prosinca 2011. do prosinca 2014. („ispitivanje otpornosti na stres iz 2012.”) koje je provedeno na temelju projekcija gubitaka po kreditima koje je napravilo društvo Blackrock (12). Sredstva za dokapitalizaciju grčkih banaka dostupna su preko GFFS-a. U tablici 3. sažet je izračun potreba za kapitalom za glavne grčke banke kako proizlazi iz ispitivanja otpornosti na stres iz 2012.
Tablica 3.
Ispitivanje otpornosti na stres iz 2012.: potrebe za kapitalom glavnih grčkih banaka (u milijunima EUR)
Banke
Referentni osnovni kapital (prosinac 2011.) (1)
Ukupni bruto gubitak koji proizlazi iz UPS-a (prosinac 2011.) (2)
Rezerviranja povezana s UPS-om (lipanj 2011.) (3)
Bruto kumulativni gubitak Projekcije za kreditni rizik (4)
Pričuve za gubitke po kreditima (prosinac 2011.) (5)
Unutarnje stvaranje kapitala (6)
Ciljni osnovni kapital (prosinac 2014.) (7)
Potrebe za kapitalom (8) = (7) - [(1) + (2) + (3) + (4) + (5) + (6)]
GSB
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Emporiki
1 462
- 590
71
-6 351
3 969
114
1 151
2 475
Poštanska banka (TT banka)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Izvor:
Grčka središnja banka, Izvješće o dokapitalizaciji i restrukturiranju grčkog bankarskog sektora, prosinac 2012., str. 8.
(25)
Prema MGFP-u „banke koje podnose održive planove za prikupljanje kapitala dobit će priliku podnijeti zahtjev za javnu potporu i primiti je tako da se čuvaju poticaji privatnom sektoru za dokapitalizaciju i time na najmanju moguću mjeru smanjuje opterećenje za porezne obveznike” (13). Grčka središnja banka utvrdila je da su samo četiri najveće banke (Eurobank, Grčka središnja banka, banka Piraeus i banka Alpha) dostavile održive planove za prikupljanje kapitala (14). One su od GFFS-a primile prvu dokapitalizaciju za premošćivanje u svibnju 2012.
(26)
Domaći depoziti u bankama u Grčkoj smanjili su se za ukupno 37 % od kraja 2009. do lipnja 2012. zbog recesije i političke nesigurnosti. Te su banke morale plaćati veće kamate kako bi pokušale zadržati depozite. Troškovi depozita povećali su se, zbog čega se smanjila neto kamatna marža banaka. Budući da su grčke banke isključene iz financiranja na međubankovnom tržištu, postale su potpuno ovisne o financijskim sredstvima iz Eurosustava (15), od čega je velik dio bio u obliku likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država, a koju je odobrila Grčka središnja banka.
(27)
Grčka je 3. prosinca 2012. pokrenula program otkupa za nove GDO-ove dobivene od ulagatelja u okviru programa UPS-a po cijenama od 30,2 % do 40,1 % njihove nominalne vrijednosti (16). Grčke banke sudjelovale su u tom programu otkupa što je kristaliziralo dodatne gubitke u njihovim bilancama s obzirom na to da je većina računovodstvenog gubitka (tj. razlike između tržišne i nominalne vrijednosti) uknjiženog tijekom programa UPS-a postala konačna i nepovratna (17).
(28)
Četiri najveće grčke banke primile su od GFFS-a drugu dokapitalizaciju za premošćivanje u prosincu 2012.
(29)
U proljeće 2013. dokapitalizacija za premošćivanje četiriju banaka pretvorena je u stalnu dokapitalizaciju u redovnim dionicama, pri čemu GFFS drži više od 80 % udjela u svakoj od četiri banke. Za banke koje su uspjele privući prethodno utvrđeni iznos privatnog kapitala (Banka, Piraeus Bank S.A. i National Bank of Greece S.A.) GFFS je dobio dionice bez glasačkih prava, a privatnim ulagateljima dodijeljeni su varanti na dionice GFFS-a.
(30)
U srpnju 2013. Grčka središnja banka angažirala je savjetnika za provođenje dijagnostičke studije o kreditnim portfeljima svih grčkih banaka. Taj je savjetnik izradio projekcije gubitaka po kreditu („PGK”) za sve domaće kreditne portfelje grčkih banaka te za kredite s grčkim rizikom u inozemnim podružnicama i društvima kćerima za razdoblje od tri i pol godine i za razdoblje cijelog trajanja kredita. Analizom su dobivene projekcije gubitaka po kreditu u dvama makroekonomskim scenarijima, osnovnom i negativnom. Grčka središnja banka procijenila je projekcije gubitaka po kreditu za inozemne kreditne portfelje upotrijebivši podatke dobivene od savjetnika.
(31)
Na temelju procjene projekcija gubitaka po kreditu koju je proveo Savjetnik Grčka središnja banka pokrenula je u jesen 2013. novo ispitivanje otpornosti na stres („ispitivanje otpornosti na stres iz 2013.”) kako bi procijenila stabilnost kapitalne pozicije grčkih banaka u osnovnim i u negativnim uvjetima. Grčka središnja banka provela je procjenu potreba za kapitalom uz tehničku pomoć drugog savjetnika.
(32)
Ključni dijelovi procjene potreba za kapitalom u okviru ispitivanja otpornosti na stres iz 2013. bile su: i. projekcije prognoze gubitaka po kreditu (18) za kreditne portfelje banaka na konsolidiranoj osnovi za grčki rizik i inozemni rizik, bez postojećih kreditnih pričuva; i ii. procijenjena operativna profitabilnost banaka za razdoblje od lipnja 2013. do prosinca 2016. na temelju konzervativne prilagodbe planova restrukturiranja koji su Grčkoj središnjoj banci dostavljeni tijekom četvrtog tromjesečja 2013. U tablici 4. sažet je izračun potreba za kapitalom za glavne grčke banke na konsolidiranoj osnovi prema osnovnom scenariju za to ispitivanje otpornosti na stres iz 2013.
Tablica 4.
Ispitivanje otpornosti na stres iz 2013.: potrebe za kapitalom grčkih banaka na konsolidiranoj osnovi u osnovnom scenariju (u milijunima EUR)
Banke
Referentni osnovni kapital (lipanj 2013.) (1)
Pričuve za gubitke po kreditima (lipanj 2013.) (2)
PGK za grčki rizik (3)
PGK za inozemni rizik (19) (4)
Unutarnje stvaranje kapitala (5)
Stopa osnovnog kapitala u ispitivanju otpornosti na stres (prosinac 2016.) (6)
Potrebe za kapitalom (7) = (6) - (1) - (2) - (3) - (4) - (5)
GSB (20)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (21)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Izvor:
Grčka središnja banka, Ispitivanje otpornosti na stres grčkog bankarskog sektora iz 2013., ožujak 2014., str. 42.
(33)
Grčka središnja banka objavila je 6. ožujka 2014. rezultate ispitivanja otpornosti na stres iz 2013. i zahtijevala od banaka da dostave svoje planove za prikupljanje kapitala do sredine travnja 2014. kako bi se obuhvatile potrebe za kapitalom u okviru osnovnog scenarija.
(34)
Od kraja ožujka 2013. do početka svibnja 2014. banke su nastavile povećavati kapital.
2.1.2. Korisnik
(35)
Banka pruža univerzalne bankarske usluge uglavnom u Grčkoj i u jugoistočnoj Europi (Cipru, Rumunjskoj, Bugarskoj, Srbiji, Albaniji i bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji) te u Ujedinjenoj Kraljevini. Ona nudi čitav raspon bankarskih i financijskih proizvoda i usluga stanovništvu i poduzećima. Banka posluje sa stanovništvom, poslovnim i privatnim subjektima, pruža usluge upravljanja imovinom, riznice i investicijskog bankarstva. Sjedište banke nalazi se u Grčkoj i njezine su dionice uvrštene na Atenskoj burzi. Banka je 30. rujna 2012. imala ukupno 17 119 zaposlenika, od kojih je oko trećina bila zaposlena u jugoistočnoj Europi i Ujedinjenoj Kraljevini, dok su preostale dvije trećine bile zaposlene u Grčkoj (22).
(36)
Banka je sudjelovala u programu UPS-a te razmijenila GDO-ove i kredite povezane s državom u nominalnom iznosu od 6 043 milijuna EUR. Njezin ukupni trošak povezan s UPS-om iznosio je oko 4 786 milijuna EUR prije oporezivanja i u potpunosti je knjižen u njezinim poslovnim knjigama za 2011. (23) Tijekom programa otkupa iz prosinca 2012. Banka je prodala nove GDO-ove koje je dobila u okviru UPS-a po cijeni znatno nižoj od njihove nominalne vrijednosti. Tom su prodajom stvoreni gubitci od novih GDO-ova.
(37)
Ključni podaci za Banku iz prosinca 2010., prosinca 2011., prosinca 2012. i prosinca 2013. (konsolidirani podaci) prikazani su u tablici 5.
Tablica 5.
Ključni podaci o banci Alpha za 2010., 2011., 2012. i 2013.
Dobit i gubitak
(u milijunima EUR)
2010.
2011.
2012.
Pro forma za 2012.
(uključujući Emporiki)
2013.
(uključujući Emporiki)
Neto kamatni prihodi
1 819
1 784
1 397
1 755
1 658
Ukupan operativni prihod
2 249
2 283
1 506
1 826
2 344
Ukupni operativni troškovi
-1 148
-1 096
-1 179
-1 746
-1 426
Prihodi prije rezerviranja
1 101
1 187
327
80
918
Gubitci od umanjenja vrijednosti za pokriće kreditnog rizika
- 885
-1 130
-1 669
-2 802
-1 923
Gubitci od umanjenja vrijednosti GDO-ova i kredita koji ispunjuju uvjete za UPS
-
-4 789
-
-
-
Negativni goodwill
3 283
Neto dobit/gubitak
86
-3 810
-1 086
n/p
2 922
Odabrani podaci o obujmu
(u milijunima EUR)
2010.
2011.
2012.
Pro forma za 2012.
(uključujući Emporiki)
2013.
(uključujući Emporiki)
Ukupni krediti i predujmovi klijentima (neto)
49 305
44 876
40 495
55 459
51 678
Depoziti
38 293
29 399
28 451
41 348
42 485
Ukupna imovina
66 798
59 148
58 357
76 518
73 697
Ukupni vlasnički kapital (24)
5 784
1 966
773
3 423
8 312
Izvori:
2013.: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/Deltio_Typou_20140310EN.pdf
Pro forma za 2012.: Plan restrukturiranja banke Alpha, lipanj 2014., str. 24.
2012. i 2011.: Financijski rezultati 2012. - konsolidirani financijski izvještaji: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2012_en.pdf
2010.: Financijski rezultati 2011. - konsolidirani financijski izvještaji: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2011_en.pdf
(38)
U tablici 5. prikazano je da je osim golemih gubitaka uknjiženih 2011. zbog programa UPS-a (4 786 milijuna EUR (25)) Banka pretrpjela pad prihoda (prouzročen, među ostalim, većim troškovima depozita) te visoke i sve veće gubitke od umanjenja vrijednosti u svojim kreditnim portfeljima u Grčkoj i u inozemstvu. U pogledu likvidnosti Banka je pretrpjela veliku štetu od odljeva depozita i njezin je omjer kredita i depozita dosegao 152 % 31. prosinca 2011. (26), dok je 34 % njezine bilance na taj datum financirao Eurosustav (27).
(39)
U okviru ispitivanja otpornosti na stres iz 2013. Grčka središnja banka procijenila je potrebe Banke za kapitalom na 262 milijuna EUR za osnovni scenarij.
(40)
U ožujku 2014. Banka je nastavila s povećanjem kapitala od 1,2 milijarde EUR kako bi pokrila potrebe za kapitalom navedene u uvodnoj izjavi 39. i otplatila povlaštene dionice koje drži Grčka u iznosu od 940 milijuna EUR (28). Za razliku od povećanja kapitala Eurobanke u travnju 2014., GFFS se nije obvezao unijeti kapital u okviru povećanja kapitala Banke u slučaju nedovoljne potražnje privatnih ulagatelja. Potonje povećanje kapitala ostvareno je u obliku ponude vlasničkog kapitala bez prava prvokupa (tj. povećanje kapitala s ukidanjem prava prvokupa dioničara) međunarodnim ulagateljima i javne ponude u Grčkoj. Cijena upisa određena je na 0,66 EUR po dionici.
(41)
Nakon povećanja kapitala Banka je 17. travnja 2014. objavila da je Grčkoj isplatila povlaštene dionice u ukupnom iznosu od 940 milijuna EUR.
2.2. BANKARSKO POSLOVANJE U GRČKOJ KOJE JE PREUZELA BANKA
2.2.1. Preuzimanje banke Emporiki
(42)
Banka Emporiki osnovana je 1882.
(43)
U 2000. grupacija Crédit Agricole najprije je stekla udjel u banci Emporiki od 6,7 %. Banka Emporiki postala je društvo kći banke Crédit Agricole 2006. kad je ona stekla kontrolni udjel. U to vrijeme banka Crédit Agricole povećala je svoj udjel u banci Emporiki na 94,99 %.
(44)
Banka Emporiki poslovala je u svim bankarskim sektorima (poslovanje sa stanovništvom, poslovno bankarstvo) te u područjima investicijskog bankarstva, upravljanja portfeljom i općih financijskih usluga. Svoje usluge nudila je u Grčkoj preko svoje mreže od 323 podružnice i u inozemstvu preko svoje podružnice na Cipru te preko društava kćeri na Cipru, u Bugarskoj, Albaniji i Rumunjskoj. (29) Banka je 31. prosinca 2012. imala 4 230 zaposlenika.
(45)
Banka je sudjelovala u programu UPS-a te razmijenila GDO-ove i druge prihvatljive vrijednosne papire u nominalnom iznosu od 766 milijuna EUR. Kako je prikazano u tablici 2., njezin ukupni trošak povezan s UPS-om iznosio je oko 590 milijuna EUR prije oporezivanja i u potpunosti je knjižen u njezinim poslovnim knjigama za 2011. Kako je prikazano u tablici 3., potrebe banke Emporiki za kapitalom procijenjene su na 2 475 milijuna EUR i izračunane su na temelju ispitivanja otpornosti na stres iz 2012. koje je Grčka središnja banka provela za razdoblje od 31. prosinca 2011. do 31. prosinca 2014., a koje je provedeno na temelju prognoze gubitaka po kreditima koju je napravilo društvo Blackrock.
(46)
GFFS je 12. listopada 2012. odobrio Banci preuzimanje banke Emporiki od banke Crédit Agricole S.A.
(47)
Crédit Agricole i Banka potpisali su 16. listopada 2012.„Sporazum o kupoprodaji dionica od 16. listopada 2012. između banke Crédit Agricole S.A. i banke Alpha Bank S.A. u pogledu kupoprodaje banke Emporiki Bank of Greece S.A.” Nakon dovršetka financijske dubinske analize Crédit Agricole unio je kapital u ukupnom iznosu od 2 893 milijuna EUR, dok je u potpunosti upisao konvertibilne obveznice koje je izdala Banka u iznosu od 150 milijuna EUR (30). Banka je zatim trebala preuzeti u potpunosti dokapitaliziranu banku Emporiki za jedan euro. U skladu sa sporazumom o kupoprodaji Banka nije preuzela inozemna društva kćeri banke Emporiki, koja su ostala u okviru banke Crédit Agricole, osim ciparske podružnice banke Emporiki, koja je činila 0,5 milijardi EUR imovine i koja je bila dio imovine koju je Banka preuzela.
(48)
Nakon što je banku Emporiki dokapitalizirala banka Crédit Agricole, 31. prosinca 2012. njezina stopa adekvatnosti kapitala iznosila je 17,6 %, dok je stopa osnovnog kapitala iznosila 13,5 %.
(49)
Banka je 1. veljače 2013. objavila dovršetak prijenosa cjelokupnog temeljnog kapitala banke Emporiki Banci (31).
(50)
Ključni podaci za banku Emporiki iz prosinca 2010., prosinca 2011., prosinca 2012. i prosinca 2013. prikazani su u tablici 6.
Tablica 6.
Ključni podaci o banci Emporiki za 2010., 2011., 2012. i 2013.
U milijardama EUR
31. prosinca 2010.
(konsolidirano)
31. prosinca 2011.
(konsolidirano)
Prosinac 2012.
(imovina koju je stekla Banka)
Siječanj 2013.
(imovina koju je stekla Banka)
Ukupna imovina
26,78
21,7
19,5
18,2
Ukupni bruto krediti i predujmovi klijentima
24
23,48
19,85
19,8
Rezerviranja
2,8
4,4
5
5
Obveze prema kupcima
12,2
11,3
12,68
12,9
Financiranje iz Eurosustava
0,3
1,77
1,2
1,2
Ukupni vlasnički kapital
0,9
0,9
1,73
2,3
Gubitak nakon oporezivanja
-0,87
-1,76
-1,5
Neto krediti/depoziti
173,8 %
169,1 %
117,2 %
114,1 %
Izvori:
siječanj 2013.: Rezultati banke Alpha za financijsku godinu 2012., prezentacija od 27. ožujka 2013. (dostupno na internetu na: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/2012_FY_Financial_Report1.pdf)
prosinac 2012.: Ključni pokazatelji o bankama Alpha i Emporiki, dostupno na internetu na: http://www.alpha.gr/page/default.asp?id=9&la=2
2011. i 2010.: Konsolidirani financijski izvještaji banke Emporiki na dan 31. prosinca 2011.
2.2.2. Preuzimanje odabranih obveza triju zadružnih banaka
(51)
Grčka središnja banka odlučila je 8. prosinca 2013. nastaviti sanaciju triju zadružnih banaka, banke Dodecanese, banke Evia i banke Western Macedonia.
(52)
Grčka središnja banka nastavila je postupak kupovine i preuzimanja (32) u kojem bi se svi depoziti, uključujući međubankovne depozite, te potraživanja i obveze prema Grčkom jamstvenom fondu za depozite i ulaganja prenijeli na stjecatelja, ali ne i krediti. Grčka središnja banka obratila se četirima sistemski značajnim bankama jer je, prema mišljenju Grčke središnje banke, depozite potrebno prenijeti u potpuno dokapitalizirane institucije. Samo su Banka i Eurobank 5. prosinca 2013. dostavili obvezujuće ponude. Grčka središnja banka smatrala je da ponuda Banke ima prednost. Banka je ponudila naknadu u iznosu od 2,1 % prenesenih depozita.
2.2.2.1. Banka Dodecanese
(53)
Banka Dodecanese osnovana je 1994.
(54)
Grčka središnja banka zatražila je 22. srpnja 2013. od banke Dodecanese da ponovno uspostavi svoju stopu osnovnog kapitala. Banka Dodecanese nastavila je s povećanjem kapitala javnom ponudom svojih dionica. U skladu s prospektom stopa osnovnog kapitala banke Dodecanese, izračunana na temelju financijskih podataka te banke na dan 30. lipnja 2013., procijenjena je na 3,5 % te je stoga bila niža od minimalnih zahtjeva koji se odnose na adekvatnost kapitala, a koje je odredila Grčka središnja banka. Međutim, prikupljanjem kapitala nije se uspjelo privući ulagatelje u dovoljnoj mjeri.
(55)
Stoga je Grčka središnja banka 8. prosinca 2013. nastavila sanaciju banke Dodecanese. Dozvola banke Dodecanese povučena je i nad bankom je pokrenut postupak likvidacije (33). Odabrane obveze banke Dodecanese prenesene su na Banku (34). Prema mišljenju Grčke središnje banke (35) fer vrijednost prenesene imovine iznosila je oko 6 milijuna EUR, dok je fer vrijednost prenesenih obveza iznosila 255 milijuna EUR, pri čemu razlika čini manjak financijskih sredstava (36) u iznosu od 249 milijuna EUR. Manjak financijskih sredstava pokriven je iz GFFS-a u skladu s člankom 63.D stavkom 13. Zakona 3601/2007. U prosincu 2013. GFFS je isplatio dvije trećine ukupnog manjka financijskih sredstava, odnosno 166 milijuna EUR, u obliku obveznica EFFS-a te se obvezao da će preostali iznos od 83 milijuna EUR platiti nakon što se manjak financijskih sredstava konačno odredi. Grčka središnja banka odredila je 16. lipnja 2014. konačan manjak financijskih sredstava banke Dodecanese u iznosu od 258,5 milijuna EUR. GFFS će pokriti neisplaćeni dio manjka financijskih sredstava.
(56)
Banka Dodecanese imala je 30. rujna 2013. 132 zaposlenika i 11 podružnica. U okviru likvidacije Banka nije preuzela nijednu podružnicu banke Dodecanese, ali je navela da će i dalje biti fizički prisutna u područjima u kojima se mreža ne preklapa (odnosno na četirima otocima na kojima nema drugih banaka) uzimanjem u zajam četiriju malih podružnica kojima upravlja likvidator. Zaposlenici banke Dodecanese otpušteni su te je neke od njih Banka ponovno zaposlila.
2.2.2.2. Banka Evia
(57)
Banka Evia osnovana je 1995.
(58)
Grčka središnja banka zatražila je 22. srpnja 2013. od banke Evia da ponovno uspostavi svoju stopu osnovnog kapitala. Banka Evia nastavila je s povećanjem kapitala javnom ponudom svojih dionica. U skladu s prospektom stopa osnovnog kapitala banke Evia, izračunana na temelju financijskih podataka te banke na dan 30. lipnja 2013., procijenjena je na 1,8 % te je stoga bila niža od minimalnih zahtjeva koji se odnose na adekvatnost kapitala, a koje je odredila Grčka središnja banka. Međutim, prikupljanjem kapitala nije se uspjelo privući ulagatelje u dovoljnoj mjeri.
(59)
Stoga je Grčka središnja banka 8. prosinca 2013. nastavila sanaciju banke Evia. Dozvola banke Evia povučena je i nad bankom je pokrenut postupak likvidacije (37). Odabrane obveze banke Evia prenesene su na Banku (38). Prema mišljenju Grčke središnje banke (39) fer vrijednost prenesene imovine iznosila je 2 milijuna EUR, dok je fer vrijednost prenesenih obveza iznosila 98 milijuna EUR, pri čemu razlika čini manjak financijskih sredstava u iznosu od 96 milijuna EUR. Manjak financijskih sredstava pokriven je iz GFFS-a u skladu s člankom 63.D stavkom 13. Zakona 3601/2007. U prosincu 2013. GFFS je isplatio dvije trećine ukupnog manjka financijskih sredstava, odnosno 64 milijuna EUR, u obliku obveznica EFFS-a te se obvezao da će preostali iznos od 32 milijuna EUR platiti nakon što se manjak financijskih sredstava konačno odredi. Grčka središnja banka odredila je 16. lipnja 2014. konačan manjak financijskih sredstava banke Evia u iznosu od 105 milijuna EUR. GFFS će pokriti neisplaćeni dio manjka financijskih sredstava.
Banka Evia imala je 30. rujna 2013. 59 zaposlenika i 4 podružnice. Banka nije preuzela nijednu podružnicu banke Evia. Zaposlenici banke Evia otpušteni su te je neke od njih Banka ponovno zaposlila.
2.2.2.3. Banka Western Macedonia
(60)
Razvojna kreditna zadruga prefekture Kozani osnovana je 1995. Zadruga je 2008. poslovala pod novim nazivom „Cooperative Bank of Western Macedonia”.
(61)
Grčka središnja banka zatražila je 22. srpnja 2013. od banke Western Macedonia da ponovno uspostavi svoju stopu osnovnog kapitala. Banka Western Macedonia nastavila je s povećanjem kapitala javnom ponudom svojih dionica. U skladu s prospektom stopa osnovnog kapitala banke Western Macedonia, izračunana na temelju financijskih podataka te banke na dan 30. rujna 2013., procijenjena je na 11 % te je stoga bila niža od minimalnih zahtjeva koji se odnose na adekvatnost kapitala, a koje je odredila Grčka središnja banka. Međutim, prikupljanjem kapitala nije se uspjelo privući ulagatelje u dovoljnoj mjeri.
(62)
Stoga je Grčka središnja banka 8. prosinca 2013. nastavila sanaciju banke Western Macedonia. Dozvola banke Western Macedonia povučena je i nad bankom je pokrenut postupak likvidacije (40). Odabrane obveze banke Western Macedonia prenesene su na Banku (41). Prema mišljenju Grčke središnje banke (42) fer vrijednost prenesene imovine iznosila je 2 milijuna EUR, dok je fer vrijednost prenesenih obveza iznosila 84 milijuna EUR, pri čemu razlika čini manjak financijskih sredstava u iznosu od 82 milijuna EUR. Manjak financijskih sredstava pokriven je iz GFFS-a u skladu s člankom 63.D stavkom 13. Zakona 3601/2007. U prosincu 2013. GFFS je isplatio dvije trećine ukupnog manjka financijskih sredstava, odnosno 55 milijuna EUR, u obliku obveznica EFFS-a te se obvezao da će preostali iznos od 27 milijuna EUR platiti nakon što se manjak financijskih sredstava konačno odredi.
(63)
Banka Western Macedonia imala je 30. rujna 2013. 36 zaposlenika i 3 podružnice. Banka nije preuzela nijednu podružnicu banke Western Macedonia. Zaposlenici banke Western Macedonia otpušteni su te je neke od njih Banka ponovno zaposlila.
(64)
Ključni podaci o trima zadružnim bankama prikazani su u tablici 7.
Tablica 7.
Ključni podaci o trima zadružnim bankama (u milijunima EUR)
(A)
(B)
(C)
(D) = (B) - (A)
(E) = 2,1 % * (C)
Fer vrijednost prenesene imovine
Fer vrijednost prenesenih obveza
od čega preneseni depoziti
Početni manjak financijskih sredstava
Naknada
(2,1 % prenesenih depozita)
Banka Dodecanese
6
255
255
249
5
Banka Evia
2
98
95
96
2
Banka Western Macedonia
2
84
82
82
2
Ukupno
427
9
Izvori:
Odluke 97/1, 97/2, 97/3 od 8.2.2013. Odbora za kredite i osiguranje Grčke središnje banke.
Odluke 14/1, 14/2, 14/3, 14/4, 14/5 14/6, 14/7, 14/8 od 8.12.2013. Odbora za mjere sanacije Grčke središnje banke.
2.2.3. Preuzimanje banke Citibank Greece
(65)
Citibank International osnovan je 1812. Citibank je osnovan u Grčkoj 1964., prije svega za potrebe pomorskog i poslovnog sektora. Citibank Greece počeo se 1980. širiti na poslovanje sa stanovništvom. Citibank Greece trenutačno posluje u segmentu poslovanja sa stanovništvom i u segmentu poslovnog bankarstva te u zemlji ima mrežu od 20 poslovnica.
(66)
GFFS je 29. svibnja 2014. od Banke dobio zahtjev za odobrenje preuzimanja banke Citibank Greece, uključujući Diners Club Greece („Diners”) (43).
(67)
Banka je izjavila da namjerava kupiti aktivnosti banke Citibank Greece, uključujući potrošačke kredite (za ukupan neto iznos od 442 milijuna EUR i 1 115 milijuna EUR loših kredita koji su u potpunosti otpisani), depozite klijenata (u ukupnom iznosu od 1 067 milijuna EUR), imovinu pod upravljanjem (1 186 milijuna EUR), podružnice za poslovanje sa stanovništvom, mrežu bankomata (44) i zaposlenike (45). Nadalje, Banka je izjavila da namjerava kupiti 100 % redovnih dionica Dinersa.
(68)
Cijena je određena na 2 milijuna EUR.
(69)
GFFS je 5. lipnja 2014. Banci odobrio preuzimanje banke Citibank Greece.
2.3. MJERE POTPORE
2.3.1. Mjere potpore odobrene Banci u okviru programa potpore grčkim bankama (mjere L1 i A)
(70)
Banka je primila nekoliko oblika potpore u okviru programa potpore grčkim bankama, mjere dokapitalizacije, mjere osiguranja jamstva i mjere zaduživanja izdavanjem državnih obveznica.
2.3.1.1. Državna potpora za likvidnost dodijeljena u okviru mjera osiguranja jamstva i zaduživanja izdavanjem državnih obveznica (mjera L1)
(71)
Banka je ostvarila te i dalje ostvaruje korist od potpore u okviru mjere osiguranja jamstva i mjere zaduživanja izdavanjem državnih obveznica. Ta će se potpora u ovoj Odluci navoditi kao „mjera L1”. Jamstva odobrena Banci 30. studenoga 2011. iznosila su oko 14,0 milijardi EUR. Banka je 30. rujna 2011. primila zajmove u obliku državnih obveznica u iznosu od 1,6 milijardi EUR (46).
(72)
U okviru plana restrukturiranja Banke koji su grčka nadležna tijela dostavila Komisiji 12. lipnja 2014., grčka nadležna tijela obavijestila su o svojoj namjeri da nastave odobravati jamstva i izdavati zajmove u državnim obveznicama u okviru programa potpore grčkim bankama tijekom razdoblja restrukturiranja.
2.3.1.2 Državna dokapitalizacija dodijeljena u okviru mjere dokapitalizacije (mjera A)
(73)
Banka je u svibnju 2009. primila dokapitalizaciju od 940 milijuna EUR (mjera A) u okviru mjere dokapitalizacije programa potpore grčkim bankama. Ta je dokapitalizacija iznosila oko 2 % rizikom ponderirane imovine (47) („RWA”) kojom je Banka raspolagala u to vrijeme.
(74)
Dokapitalizacija je bila u obliku povlaštenih dionica koje je upisala Grčka, s kuponom od 10 % i dospijećem od pet godina.
(75)
Banka je 17. travnja 2014. isplatila povlaštene dionice, kako je opisano u uvodnoj izjavi 41.
2.3.2. Likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država (mjera L2)
(76)
Likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama iznimna je mjera kojom se solventnim financijskim institucijama suočenima s privremenim problemima u pogledu likvidnosti omogućava primanje financijskih sredstava iz Eurosustava, pri čemu ta operacija nije dio jedinstvene monetarne politike. Kamatna stopa koju financijska institucija plaća za likvidnosnu pomoć iznosi […] (48) baznih bodova više od kamate koju plaća Središnjoj banci za redovno refinanciranje.
(77)
Grčka središnja banka nadležna je za program likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama, što znači da sve troškove i rizike koji proizlaze iz pružanja te pomoći snosi Grčka središnja banka. Grčka je Grčkoj središnjoj banci odobrila državno jamstvo koje se primjenjuje na ukupni iznos likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama koji je odobrila Grčka središnja banka (49). Donošenjem članka 50. stavka 7. Zakona 3943/2011, kojim je izmijenjen članak 65. stavak 1. Zakona 2362/1995, ministru financija omogućeno je odobravanje jamstava u ime države Grčkoj središnjoj banci kako bi se zaštitila potraživanja Grčke središnje banke prema kreditnim institucijama. Banke koje ostvaruju korist od likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama moraju državi plaćati naknadu za jamstvo u vrijednosti […] baznih bodova.
(78)
Banka je 31. prosinca 2011. ostvarila korist od 6,7 milijardi EUR likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država (50), dok je od 31. prosinca 2012. Banka od te pomoći ostvarila korist od 23,6 milijardi EUR (51).
2.3.3. Mjere potpore odobrene Banci preko GFFS-a (mjere B1, B2, B3 i B4)
(79)
Banka je od 2012. ostvarila korist od niza mjera potpore u obliku kapitala koje je dodijelio GFFS. U tablici 8. prikazan je pregled tih mjera potpore.
Tablica 8.
Mjere potpore u obliku kapitala odobrene Banci preko GFFS-a
1. dokapitalizacija za premošćivanje - svibanj 2012.
2. dokapitalizacija za premošćivanje - prosinac 2012.
Pismo o preuzimanju obveze - prosinac 2012.
Sudjelovanje GFFS-a u dokapitalizaciji iz proljeća 2013. - svibanj 2013.
Mjera
B1
B2
B3
B4
Iznos
(u milijunima EUR)
1 900
1 042
1 629
4 021
2.3.3.1. Prva dokapitalizacija za premošćivanje (mjera B1)
(80)
U uvodnim izjavama 14. do 32. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Alpha (52) naveden je detaljan opis prve dokapitalizacije za premošćivanje iz svibnja 2012. (mjera B1). Kontekst i glavna obilježja te mjere objašnjeni su u ovom odjeljku.
(81)
GFFS je 20. travnja 2012. Banci dostavio dopis u kojem se obvezao na sudjelovanje u planiranom povećanju temeljnog kapitala Banke iznosom od najviše 1,9 milijarde EUR.
(82)
U okviru mjere B1 GFFS je 28. svibnja 2012. Banci prenio obveznice EFFS-a u iznosu od 1,9 milijardi EUR u skladu s odredbama o dokapitalizacijama za premošćivanje iz Zakona 3864/2010 o uspostavi GFFS-a („Zakon o GFFS-u”). Obveznice EFFS-a prenesene Banci bile su obveznice EFFS-a s promjenjivom kamatnom stopom s rokom dospijeća od šest i deset godina i datumom izdavanja 19. travnja 2012. Komisija je u uvodnoj izjavi 48. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Alpha utvrdila da je „dokapitalizacija za premošćivanje zaključena 28. svibnja 2012. provedba obveze preuzete u pismu o preuzimanju obveze te stoga predstavlja nastavak iste potpore”. Grčka središnja banka izračunala je i iznose iz pisma o preuzimanju obveze i iznose iz prve dokapitalizacije za premošćivanje kako bi osigurala da je Banka ostvarila ukupnu stopu kapitala od 8 % na dan 31. prosinca 2011., datum retroaktivnog knjiženja dokapitalizacije za premošćivanje u poslovne knjige Banke. Kako je vidljivo iz tablice 3., mjerom B1 obuhvaćen je tek ograničen dio ukupnih potreba za kapitalom utvrđenih u ispitivanju otpornosti na stres iz 2012. Banka je trebala prikupiti dodatni kapital u okviru budućeg povećanja kapitala, a dokapitalizacija za premošćivanje bila je namijenjena samo očuvanju prihvatljivosti Banke za financiranje koje osigurava ESB do provedbe tog povećanja kapitala.
(83)
Za razdoblje od datuma prve dokapitalizacije za premošćivanje do datuma konverzije prve dokapitalizacije za premošćivanje u redovne dionice i druge konvertibilne financijske instrumente, u sporazumu između Banke i GFFS-a prije upisa propisano je da će Banka GFFS-u platiti godišnju naknadu u iznosu od 1 % nominalne vrijednosti obveznica EFFS-a te da se sve isplate kupona i kamate obračunane na obveznice EFFS-a za to razdoblje smatraju dodatnim unosom kapitala GFFS-a u Banku (53).
2.3.3.2. Druga dokapitalizacija za premošćivanje (mjera B2)
(84)
Banka je u jesen 2012. uknjižila dodatne gubitke. Njezin se kapital stoga ponovno smanjio na razinu ispod minimalnih kapitalnih zahtjeva za prihvatljivost za financiranje koje osigurava ESB.
(85)
Kao posljedica toga došlo je do potrebe za drugom dokapitalizacijom za premošćivanje. GFFS je 21. prosinca 2012. proveo drugu dokapitalizaciju za premošćivanje u iznosu od 1 042 milijuna EUR (mjera B2), koji je ponovno isplaćen prijenosom obveznica EFFS-a Banci.
2.3.3.3. Pismo o preuzimanju obveze od 21. prosinca 2012. (mjera B3)
(86)
Uz drugu dokapitalizaciju za premošćivanje, GFFS je Banci 21. prosinca 2012. dostavio pismo o preuzimanju obveze u pogledu sudjelovanja u povećanju temeljnog kapitala Banke i u izdavanju konvertibilnih instrumenata, i to u ukupnom iznosu od 1 629 milijuna EUR (mjera B3).
(87)
Ukupan iznos dviju dokapitalizacija za premošćivanje (mjere B1 i B2) i dodatnog iznosa na koji se obvezao u prosincu 2012. (mjera B3) značio je da se GFFS obvezao namiriti ukupne potrebe za kapitalom utvrđene u okviru ispitivanja otpornosti na stres iz 2012. (4 571 milijuna EUR (54)).
2.3.3.4. Sudjelovanje GFFS-a u dokapitalizaciji iz proljeća 2013. (mjera B4)
(88)
Na glavnoj skupštini dioničara Banke od 16. travnja 2013. odobreno je povećanje temeljnog kapitala Banke. Banka je 1. svibnja 2013. objavila punu provedbu ponude prava u iznosu od 457 milijuna EUR i pokretanje privatnog plasmana u iznosu od najviše 93 milijuna EUR po cijeni od 0,44 EUR po novoj dionici (55).
(89)
Banka je 3. lipnja 2013. objavila dovršetak izdavanja prava na dionice i punu raspodjelu dionica ponuđenih u privatnom plasmanu (56). Ukupno sudjelovanje privatnih ulagatelja u povećanju temeljnog kapitala Banke stoga je dosegnulo 550 milijuna EUR.
(90)
Istog je datuma Banka objavila i da će GFFS upisati 9 138 636 364 dionica po cijeni od 0,44 EUR po dionici. Kao rezultat toga, dokapitalizacijom iz proljeća 2013. GFFS je u Banku unio kapital u ukupnom iznosu od 4 021 milijun EUR u obliku redovnih dionica (mjera B4). Navedeni je iznos jednak zbroju mjera B1, B2 i B3 nakon odbitka iznosa ulaganja privatnih ulagatelja. Na temelju dionica koje drži, GFFS ima ograničeno glasačko pravo jer privatni ulagatelji u povećanju kapitala ukupno čine 12 %. U Zakonu o GFFS-u navedeno je da će privatni ulagatelji zadržati kontrolu nad Bankom ako unesu više od 10 % kapitala koji je Banci potreban. Međutim, GFFS zadržava puna glasačka prava u donošenju ključnih korporativnih odluka.
(91)
Povećanjem temeljnog kapitala Banke (mjera B4) prva i druga dokapitalizacija za premošćivanje (mjere B1 i B2) pretvorene su u trajnu dokapitalizaciju te je djelomično provedena obveza u pogledu odobravanja dodatne potpore u obliku kapitala (mjera B3).
(92)
Cijena novih dionica utvrđena je na 50 % prosječne cijene dionica, ponderirane s obzirom na opseg trgovanja, tijekom 50 dana trgovanja prije određivanja cijene Kao rezultat spajanja dionica (eng. reverse stock split) (57) koje je dogovoreno na izvanrednoj glavnoj skupštini dioničara 16. travnja 2012. (58) cijena novih dionica određena je na 0,44 EUR po dionici.
(93)
Odmah nakon dokapitalizacije iz proljeća 2013. GFFS je postao većinski dioničar Banke s udjelom od 83,66 % (59). GFFS je izdao 1 233 503 482 varanta i odobrio privatnim ulagateljima jedan varant za svaku upisanu dionicu bez naknade (60). Na temelju svakog varanta daje se pravo na kupnju 7,40 dionica GFFS-a u odabranim razdobljima i po odabranim izvršnim cijenama. Datum prvog izvršenja bio je 10. prosinca 2013. te se nakon toga varanti mogu izvršiti dvaput godišnje do 10. prosinca 2017. Izvršna cijena jednaka je cijeni upisa od 0,44 EUR uvećanoj za godišnju kamatnu stopu (4 % za prvu godinu, 5 % za drugu godinu, 6 % za treću godinu, 7 % za četvrtu godinu i zatim 8 % efektivno za posljednjih šest mjeseci) (61).
(94)
U Zakonu o GFFS-u, kako je izmijenjen 2014., navodi se da se samo izvršne cijene varanata mogu prilagoditi u slučaju izdavanja prava na dionice. Osim toga, svaka prilagodba izvršit će se ex post i samo do iznosa realiziranih prihoda od prodaje prava prvokupa GFFS-a. Prilagodba nije predviđena u slučaju povećanja temeljnog kapitala bez prava prvokupa.
2.3.4. Mjere državne potpore za tri zadružne banke
(95)
Kako je već navedeno u odjeljku 2.2.2., Grčka središnja banke procijenila je manjak financijskih sredstava banke Dodecanese na 249 milijuna EUR, banke Evia na 96 milijuna EUR i banke Western Macedonia na 82 milijuna EUR. Stoga je ukupni iznos manjka financijskih sredstava procijenjen na 427 milijuna EUR. Taj je manjak pokrio GFFS koji je Banci dodijelio obveznice EFFS-a u odgovarajućem iznosu.
2.4. PLAN RESTRUKTURIRANJA
(96)
Grčka je 12. lipnja 2014. dostavila plan restrukturiranja Banke u kojem je objašnjeno na koji način Banka, kao spojeni subjekt nastao preuzimanjem banke Emporiki i depozita triju zadružnih banaka, namjerava ponovno uspostaviti svoju dugoročnu održivost.
2.4.1. Domaće poslovanje
(97)
U okviru plana restrukturiranja Banka će se usredotočiti na svoje osnovne bankarske djelatnosti u Grčkoj. Iako je njezino inozemno poslovanje činilo više od 20 % ukupne imovine u prosincu 2009. i 15 % ukupne imovine u lipnju 2013. (62), taj bi se udjel krajem 2018. trebao smanjiti na oko […] (63).
(98)
Glavni je prioritet Banke ponovno uspostaviti profitabilno i održivo bankarsko poslovanje u Grčkoj. U tu svrhu plan restrukturiranja uključuje niz mjera kojima se namjeravaju poboljšati operativna učinkovitost i neto kamatna marža Banke te mjere kojima se poboljšavaju njezina kapitalna pozicija i struktura bilance.
(99)
U pogledu operativne učinkovitosti Banka je već započela s opsežnim programom racionalizacije davno prije preuzimanja banke Emporiki i triju zadružnih banaka. Od 31. prosinca 2010. do 30. rujna 2012. Banka je smanjila svoju fizičku prisutnost u Grčkoj. Broj svojih podružnica smanjila je s 458 u 2010. na 426 u 2012. (64), a smanjila je i radnu snagu u bankarskim i nebankarskim djelatnostima u Grčkoj za nekoliko stotina zaposlenika tijekom istog razdoblja (65).
(100)
Od prosinca 2012. do prosinca 2017. Banka planira dodatno smanjiti broj podružnica u Grčkoj sa 739 na […]. Broj zaposlenika u bankarskim i nebankarskim djelatnostima u Grčkoj smanjit će se s 11 435 na […] (66).
(101)
Povećanje učinkovitosti u smislu podružnica i zaposlenika pomoći će smanjenju ukupnog troška poslovanja Banke u Grčkoj za […] % s 1 345 milijuna EUR na pro-forma osnovi u 2012. na […] milijuna u 2017. (67). Posljedično, očekivani omjer troškova i prihoda bankarskog poslovanja u Grčkoj smanjit će se na manje od […] % na kraju razdoblja restrukturiranja.
(102)
U planu restrukturiranja opisano je i na koji će način Banka smanjiti svoje troškove financiranja, što je presudno za ponovnu uspostavu održivosti. Banka očekuje da će moći plaćati niže kamatne stope na svoje depozite na temelju stabilnijeg okruženja i posebno na temelju predviđene stabilizacije i oporavka grčkog gospodarstva, za koje se očekuje da će se ponovno poboljšati od 2014. nadalje. Očekuje se da će se u Grčkoj smanjiti kamate na depozite (prosjek oročenih depozita, depozita po viđenju i stopa štednje). To će se smanjenje uglavnom postići plaćanjem znatno nižih stopa na oročene depozite. Slično tome, oslanjanje Banke na likvidnosnu pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država i šire financiranje iz Eurosustava smanjit će se s 32 % njezine ukupne imovine u 2012. na […] % u 2017. (68).
(103)
U planu restrukturiranja predviđeno je i da će Banka ojačati svoju bilancu. Njezin omjer kredita i depozita u Grčkoj smanjit će se na […] % u 2018. (smanjenje sa 131 % u 2012. (69)), dok će se njezina adekvatnost kapitala i dalje poboljšavati.
(104)
Još je jedan od prioriteta Banke upravljanje lošim kreditima. Banka će poboljšati svoje kreditne postupke u pogledu davanja novih kredita (bolja pokrivenost kolaterala, smanjena ograničenja) i upravljanja lošim kreditima. Omjer loših kredita dosegnut će […] % u 2014., a zatim će se početi smanjivati, uz očekivanu stopu od […] % na kraju razdoblja restrukturiranja (70). Trošak rizika (umanjenja) smanjit će se na pro-forma osnovi s 2 799 milijuna EUR u 2012. (tj. uključujući banku Emporiki) na […] milijuna EUR u 2018. (71) kao posljedica oporavka grčkoga gospodarstva.
(105)
Poboljšanje operativne učinkovitosti, povećanje neto kamatne marže i smanjenje troška rizika Banci će omogućiti Banci da od 2015. bude profitabilna u Grčkoj. […]. Njezin povrat na kapital u Grčkoj dosegnut će […] % 2018. (72).
2.4.2. Međunarodno bankarsko poslovanje
(106)
Banka je već počela razduživati i restrukturirati svoju međunarodnu mrežu. Svoje ukrajinsko društvo kći prodala je u kolovozu 2013. Broj podružnica u jugoistočnoj Europi smanjen je sa 622 u 2009. na 488 u 2012. (73).
(107)
Banka će nastaviti restrukturirati i razduživati svoju međunarodnu mrežu. Banka namjerava ograničiti veličinu svoje međunarodne imovina na […] milijarde EUR. Kako bi ispunila taj cilj, Banka će razmotriti kombiniranje otuđenja ili razduživanja svojeg portfelja. Planirana veličina međunarodne imovine Banke predstavlja smanjenje njezine inozemne imovine za […] % na dan 31. prosinca 2012. […].
(108)
U planu restrukturiranja istaknuta je potreba za smanjenjem ovisnosti inozemnih društava kćeri o grčkom matičnom društvu u pogledu likvidnosnih pozicija. Financiranje inozemnih društava kćeri unutar grupe smanjit će se s 4 172 milijuna EUR na […] milijuna EUR od 2013. do 2017. (74).
(109)
Kako bi poboljšala profitabilnost svojeg poslovanja u inozemstvu, Banka planira provesti program znatnog smanjenja troškova u međunarodnoj mreži, uz smanjenje broja podružnica i zaposlenika. Na primjer, u […] će se zatvoriti […] od […] podružnica, dok će se broj zaposlenika smanjiti za […] (-[…]) od 2012. do 2018. (75).
(110)
Kao rezultat toga, povrat na kapital dosegnut će […] (76).
2.4.3. Prikupljanje privatnog kapitala i doprinos postojećih dioničara i podređenih vjerovnika
(111)
Banka je uspješno prikupila znatan iznos kapitala na tržištu i time smanjila iznos državne potpore koji joj je potreban.
(112)
Banka je najprije 2009. prikupila privatni kapital izdavanjem prava na dionice u iznosu od 986 milijuna EUR (77). Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 89., Banka je uspjela prikupiti i kapital od privatnih ulagatelja u okviru dokapitalizacije iz proljeća 2013. Osim toga, udjeli prethodno postojećih dioničara znatno su razvodnjeni zbog dokapitalizacije iz proljeća 2013. s obzirom na to da je GFFS dobio 83,66 % dionica Banke nakon dokapitalizacija iz proljeća 2013., nakon čega je prethodno postojećim dioničarima preostalo samo 4,9 % udjela. Od 2008. nisu isplaćene dividende u novcu.
(113)
Banka je u ožujku 2014. na tržištu prikupila 1,2 milijarde EUR kapitala kako bi pokrila potrebe za dodatnim kapitalom i otplatila povlaštene dionice koje drži Grčka. Navedene nove dionice izdane su po višoj cijeni po dionici od one koju je platio GFFS u okviru dokapitalizacije iz proljeća 2013.
(114)
Banka je 20. travnja 2012. ponudila otkup vrijednosnih papira prvog reda po cijeni od 40 %, vrijednosnih papira višeg drugog reda po kupovnoj cijeni od 60 % odnosno vrijednosnih papira nižeg drugog reda po kupovnoj cijeni od 60 % njihove nominalne vrijednosti u novcu. Ta je otkupna cijena određena na temelju tržišne vrijednosti instrumenata i sadržavala je premiju od najviše deset postotnih bodova koja je dodana kao poticaj ulagateljima da sudjeluju u otkupu. Banka je 7. svibnja 2012. objavila rezultate otkupa (78). Ukupno sudjelovanje dosegnulo je 66 %, uz ukupan kapitalni dobitak od 333 milijuna EUR. Banka je 19. travnja 2013. objavila još jednu mjeru upravljanja pasivom u pogledu preostalog nominalnog iznosa od 316 milijuna EUR. Banka je ponudila otkup vrijednosnih papira prvog reda po cijeni od 35 %, vrijednosnih papira višeg drugog reda po kupovnoj cijeni od 55 % odnosno vrijednosnih papira nižeg drugog reda po kupovnoj cijeni od 55 % njihove nominalne vrijednosti u novcu. Otkupna cijena određena je na temelju tržišne vrijednosti instrumenata i sadržavala je premiju od najviše deset postotnih bodova koja je dodana kao poticaj ulagateljima da sudjeluju u otkupu. Stopa prihvaćenosti iznosila je 58 %, a kapitalni dobitak 103 milijuna EUR.
(115)
Kao rezultat dvaju otkupa, preostali iznos podređenog i hibridnog duga smanjio se s 985 milijuna EUR na 134 milijuna EUR.
2.5. PREUZETE OBVEZE GRČKIH NADLEŽNIH TIJELA
(116)
Grčka se 12. lipnja 2014. obvezala da će Banka i njezina povezana društva provesti plan restrukturiranja dostavljen istog datuma te je preuzela dodatne obveze u pogledu provedbe plana restrukturiranja. Navedene dodatne preuzete obveze, koje su navedene u Prilogu, sažete su u ovom odjeljku.
(117)
Grčka se najprije obvezala da će Banka restrukturirati svoje komercijalno poslovanje u Grčkoj ograničavanjem najvećeg broja podružnica i zaposlenika te najvišeg iznosa ukupnih troškova s kojima će se uskladiti do 31. prosinca 2017. (79).
(118)
Grčka se obvezala i da će Banka smanjiti trošak depozita prikupljenih u Grčkoj i uskladiti se s najvećim omjerom neto kredita i depozita do 31. prosinca 2017. (80).
(119)
U pogledu inozemnih društava kćeri Banke Grčka se obvezala da Banka neće pružiti dodatnu kapitalnu potporu osim ako su ispunjeni prethodno utvrđeni uvjeti. Grčka se obvezala i da će Banka znatno razdužiti svoju međunarodnu imovinu do 30. lipnja 2018. (81).
(120)
Grčka se obvezala da će Banka otuđiti niz vrijednosnih papira i smanjiti veličinu svojeg portfelja privatnog kapitala. Uz to, Banka neće kupovati špekulativne vrijednosne papire, uz ograničen broj iznimaka (82).
(121)
Grčka je preuzela niz obveza u pogledu korporativnog upravljanja Banke. Obvezala se da će ograničiti naknade zaposlenicima i upraviteljima Banke, da će uskladiti Banku s grčkim zakonima u pogledu korporativnog upravljanja i uspostaviti učinkovitu i primjerenu organizacijsku strukturu (83).
(122)
Osim toga, Grčka se obvezala da će Banka provoditi kreditnu politiku visoke kvalitete kako bi osigurala da su odluke o odobravanju i restrukturiranju kredita usmjerene na povećanje održivosti i profitabilnosti Banke na najveću moguću razinu. Grčka se obvezala da će Banka poštovati visoke standarde u pogledu praćenja kreditnog rizika te restrukturiranja kredita (84).
(123)
Niz preuzetih obveza odnosi se na poslovanje Banke s povezanim dužnicima. Tim se preuzetim obvezama namjerava osigurati da Banka ne odstupa od razborite bankarske prakse pri odobravanju ili restrukturiranju kredita svojim zaposlenicima, upraviteljima i dioničarima te javnim subjektima, političkim strankama i medijskim društvima (85).
(124)
Konačno, Grčka se obvezala da će Banka postupati u skladu s ograničenjima određenih oblika ponašanja, kao što su zabrana isplate dividendi i kupona, zabrana preuzimanja i zabrana oglašavanja državne potpore (86).
(125)
Te će preuzete obveze do 31. prosinca 2018. pratiti povjerenik za praćenje.
(126)
Neovisno o tome, Grčka je navela da će zatražiti odobrenje Komisije prije nego što varante otkupi Banka ili državni subjekt, uključujući GFFS (87).
3. RAZLOZI ZA POKRETANJE SLUŽBENOG ISTRAŽNOG POSTUPKA U POGLEDU PRVE DOKAPITALIZACIJE ZA PREMOŠĆIVANJE
(127)
Komisija je 27. srpnja 2012. pokrenula službeni istražni postupak kako bi provjerila jesu li ispunjeni uvjeti iz Komunikacije o bankarstvu iz 2008. (88) u pogledu primjerenosti, nužnosti i razmjernosti prve dokapitalizacije za premošćivanje koju je u korist Banke proveo GFFS (mjera B1).
(128)
U pogledu primjerenosti te mjere, s obzirom na to da je potpora pristigla nakon prethodne dokapitalizacije i potpore za likvidnost i uzimajući u obzir dugo razdoblje sanacije, Komisija je izrazila sumnje da je Banka poduzela sve moguće radnje kako bi izbjegla buduće potrebe za potporom (89). Uz to, Komisiji nije bilo jasno tko će upravljati Bankom nakon što se prva dokapitalizacija za premošćivanje zamijeni trajnom dokapitalizacijom (90) s obzirom na to da bi Bankom mogla početi upravljati država ili manjinski privatni vlasnici. Komisija je napomenula da bi htjela osigurati da se kvaliteta upravljanja Bankom i posebno njezin postupak davanja kredita ne pogoršaju ni u jednom od tih dvaju slučajeva.
(129)
U pogledu nužnosti prve dokapitalizacije za premošćivanje, u uvodnoj izjavi 66. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Alpha Komisija je izrazila sumnju u pogledu toga jesu li bile poduzete sve moguće mjere kako bi se izbjegla buduća potreba Banke za potporom. Štoviše, s obzirom na to da trajanje razdoblja dokapitalizacije za premošćivanje nije bilo točno određeno, Komisija nije mogla zaključiti je li ono bilo dostatno i u skladu s načelima naknade i podjele obveza u okviru pravila za državne potpore. Nadalje, s obzirom na to da uvjeti konverzije prve dokapitalizacije za premošćivanje u trajnu dokapitalizaciju nisu bili poznati u vrijeme donošenja Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Alpha, Komisija ih nije mogla procijeniti.
(130)
U pogledu razmjernosti mjere Komisija je izrazila sumnje u pogledu dostatnosti zaštite (zabrane oglašavanja državne potpore, zabrane isplate kupona i dividendi, zabrane opcija kupnje i zabrane otkupa kako je opisano u uvodnoj izjavi 71. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Alpha) u pogledu prve dokapitalizacije za premošćivanje. Nadalje, u uvodnoj izjavi 72. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Alpha Komisija je navela da bi zbog nedostatka pravila kojima se sprječava da GFFS koordinira četiri najveće grčke banke (odnosno Banku, Eurobanku, National Bank of Greece i banku Piraeus) i zbog nedostatka primjerene zaštite kako bi se izbjeglo dijeljenje poslovno osjetljivih informacija moglo doći do narušavanja tržišnog natjecanja. Stoga je Komisija predložila imenovanje povjerenika za praćenje koji bi bio fizički prisutan u Banci.
4. PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA O SLUŽBENOM ISTRAŽNOM POSTUPKU U POGLEDU PRVE DOKAPITALIZACIJE ZA PREMOŠĆIVANJE
4.1. PRIMJEDBE BANKE
(131)
Komisija je 30. kolovoza 2012. primila primjedbe Banke o Odluci o pokretanju postupka u pogledu banke Alpha.
(132)
U pogledu primjerenosti mjere Banka je napomenula da je sistemski značajna u Grčkoj i na bankarskim tržištima na kojima posluje. Dodala je i da je njezin poslovni model održiv te da je to dokazano tijekom njezine duge i značajne povijesti.
(133)
Banka je primijetila i da su oba vala dokapitalizacije bila nusproizvod sve lošijega gospodarskog okruženja i da su dodatne mjere potpore bile rezultat produbljivanja financijske krize. Navela je da je do sada primila razmjerno najmanju državnu potporu uzimajući u obzir velike grčke banke. Banka je napomenula da će se u pogledu provjere jesu li sve moguće mjere odmah poduzete kako bi se izbjegla buduća dodatna potreba Banke za potporom u planu restrukturiranja detaljno opisati mjere podjele obveza koje su već provedene, koje su u tijeku i koje su planirane. Osim toga, Banka je primijetila da se tim mjerama osigurava da su obuhvaćeni svi sudionici na tržištu. Njima bi se, zajedno sa snažnom poslovnom bazom i pouzdanošću postupka procjene kapitala, dodatno osigurala adekvatnost kapitala Banke, ponovno uspostavljanje održivosti i konačan prestanak primanja državne potpore.
(134)
Štoviše, Banka je podržala jasne uvjete trajne dokapitalizacije kojima bi se u potpunosti trebali odražavati razlozi zbog kojih joj je bila potrebna državna potpora. Napomenula je dokapitalizacijom obuhvaćen gubitak kapitala proizašao iz njezina sudjelovanja u programu UPS-a, što je bilo iznimno neobično i nepredviđeno. Podržala je stajalište da nije poduzela prekomjeran rizik u preuzimanju državnog duga u skladu grčkim i europskim standardima. Navela je da bi bez UPS-a izbjegla potrebu za dokapitalizacijom 2012. i da bi mogla otplatiti povlaštene dionice u skladu s njihovim ugovornim uvjetima. Štoviše, napomenula je da je čak i nakon zabilježenih znatnih gubitaka kapitala kao rezultat sudjelovanja Banke u UPS-u još uvijek imala pozitivnu neto vrijednost imovine.
(135)
Banka je dodala da njezino poslovanje ima vrlo čvrste temelje i da je iznimno proaktivna u provedbi mjera kako bi uspješno prošla iznimno stresno razdoblje. Napomenula je da od početka krize nije bila uključena ni u kakve agresivne poslovne politike ili neprimjereno preuzimanje rizika te se usredotočila na upravljanje kreditnim rizikom, rješavala je neravnoteže u svojem profilu financiranja urednim razduživanjem te je aktivno upravljala svojom bazom troškova racionaliziranjem operativne platforme i optimiziranjem rashoda za nabavu.
(136)
Štoviše, naglasila je znatnu podjelu obveza među sudionicima na tržištu. Istaknula je i da službeni sektor na raspolaganju ima znatne mjere zaštite kako bi spriječio dokapitalizirane banke u prekomjernom preuzimanju rizika i pažljivo nadzirao ispravnu provedbu planova restrukturiranja, kao što je imenovanje predstavnika Ministarstva financija i GFFS-a u upravni odbor i odgovarajuće pododbore Banke. Naglasila je i da će GFFS nadzirati provedbu plana restrukturiranja i da će se privremena obustava glasačkih prava GFFS-a ukinuti u slučaju značajnog propusta.
(137)
Zbog toga je Banka smatrala da bi se strukturom i uvjetima trajne dokapitalizacije trebali osigurati snažni poticaji postojećim i novim dioničarima za sudjelovanje u predstojećim povećanjima kapitala.
(138)
U pogledu nužnosti mjere Banka je napomenula da je mjerom potpore obuhvaćen manjak kapitala prouzročen UPS-om tako da je banka ispunila minimalnu stopu adekvatnosti kapitala koju je uvela Grčka središnja banka, nastavila imati pristup aktivnostima refinanciranja ESB-a te će moći pružati podršku svojim klijentima i grčkom gospodarstvu u teškim vremenima.
(139)
U pogledu razmjernosti mjere Banka je izjavila da ne namjerava upotrebljavati potporu za narušavanje tržišnog natjecanja. Naglasila je i da nije sudjelovala ni u kakvim agresivnim poslovnim politikama otkad je primila državnu potporu. Osim toga, napomenula je da je, s obzirom na to da su sve velike grčke banke primile potporu i da se potražnja inozemnih sudionika na grčkom tržištu za grčkim rizikom smanjivala, mogućnost da neki primatelj potpore naruši tržišno natjecanje na štetu subjekta koji nije primio potporu smanjena na najmanju moguću mjeru.
4.2. PRIMJEDBE DRUGE BANKE IZ GRČKE
(140)
Komisija je 3. siječnja 2013. primila primjedbe banke iz Grčke o Odluci o pokretanju postupka u pogledu banke Alpha. Iz te su grčke banke primijetili da je dokapitalizacija grčkih banaka koju je proveo GFFS u načelu predstavljala pozitivan korak ka zdravijem i održivijem bankarskom sustavu te nije iskazala primjedbe na dokapitalizaciju Banke.
(141)
Međutim, iako su izrazili svoju punu potporu načelu dokapitalizacije grčkih banaka koju provodi GFFS, iz te su grčke banke objasnili da se u cilju što manjeg narušavanja tržišnog natjecanja i izbjegavanja diskriminacije očekivalo da će dokapitalizacija koju provodi GFFS biti otvorena svim bankama koje posluju u Grčkoj u sličnim okolnostima.
5. PRIMJEDBE IZ GRČKE O SLUŽBENOM ISTRAŽNOM POSTUPKU U POGLEDU PRVE DOKAPITALIZACIJE ZA PREMOŠĆIVANJE
(142)
Grčka je 5. rujna 2012. dostavila primjedbe koje su pripremili Grčka središnja banka i GFFS u vezi s Odlukom o pokretanju postupka u pogledu banke Alpha.
5.1. PRIMJEDBE GRČKE SREDIŠNJE BANKE
(143)
U pogledu primjerenosti prve dokapitalizacije za premošćivanje Grčka središnja banka napomenula je da je prva dokapitalizacija za premošćivanje privremena jer će se postupak dokapitalizacije zaključiti povećanjima temeljnog kapitala koje će provesti četiri predmetne banke.
(144)
U Grčkoj središnjoj banci primijećeno je i da je dokapitalizacija najvećih grčkih banaka dio dugoročnijeg restrukturiranja grčkog bankarskog sektora. Napomenuto je da se u slučajevima u kojima banka treba ostati u privatnom vlasništvu uprava najvjerojatnije neće mijenjati, dok u slučaju u kojem banka treba ostati u državnom vlasništvu (odnosno, u vlasništvu GFFS-a) GFFS može imenovati novu upravu koju će, u svakom slučaju, morati procijeniti Grčka središnja banka. Iz Grčke središnje banke napomenuli su da oni neprekidno procjenjuju okvir korporativnog upravljanja, adekvatnost uprave i profil rizičnosti svake banke kako bi se osiguralo da se ne poduzima pretjerani rizik. Istaknuli su i da je GFFS već imenovao predstavnike u Upravnom odboru dokapitaliziranih banaka.
(145)
U pogledu nužnosti prve dokapitalizacije za premošćivanje, u Grčkoj središnjoj banci primijećeno je da je dokapitalizacija banke bila ograničena kako bi se osiguralo ispunjenje minimalnih kapitalnih zahtjeva (8 %) koji su tada bili primjenjivi. Navedeno je i da je razlog dugotrajnom razdoblju prije dokapitalizacija bilo izrazito pogoršanje poslovnog okruženja u Grčkoj i učinak programa UPS-a, složenost cijelog projekta i potreba za maksimalnim povećanjem sudjelovanja privatnih ulagatelja u povećanjima temeljenog kapitala.
(146)
U pogledu razmjernosti prve dokapitalizacije za premošćivanje, u Grčkoj središnjoj banci istaknuli su da je potpuna provedba plana restrukturiranja koji će se dostaviti Komisiji zaštićena činjenicom da će obustava prava glasa GFFS-a biti ukinuta ako se plan restrukturiranja bitno prekrši. U Grčkoj središnjoj banci isto su tako primijetili da razlog poteškoća Banke nije bila preniska procjena rizika koju je izvršila uprava Banke ili agresivne poslovne mjere.
5.2. PRIMJEDBE GFFS-A
(147)
U pogledu primjerenosti prve dokapitalizacije za premošćivanje, kako bi se riješilo pitanje mogućeg uplitanja države u slučaju da država osigura velike iznose državne potpore preko GFFS-a i GFFS ima puna glasačka prava, iz GFFS-a su izjavili da se banke koje financira GFFS ne smatraju javnim subjektima ili subjektima koje nadzire država i da njih neće nadzirati država nakon što ih GFFS trajno dokapitalizira. GFFS je istaknuo da je ona potpuno neovisan privatnopravni subjekt s autonomijom u odlučivanju. Banka ne podliježe nadzoru države, u skladu s člankom 16.C stavkom 2. Zakona o GFFS-u, u skladu s kojim kreditne institucije kojima je GFFS osigurao potporu u obliku kapitala nisu dio šireg javnog sektora. Uputio je i na upravljačku strukturu GFFS-a.
(148)
U pogledu intervencija GFFS-a u upravu Banke, u GFFS-u su napomenuli da će poštovati autonomiju Banke te da se neće uplitati u njezino svakodnevno upravljanje s obzirom na to da je njegova uloga ograničena na način utvrđen u Zakonu o GFFS-u. Naveli su da neće biti uplitanja države ili usklađivanja i da će odluke Banke u pogledu postupka kreditiranja (između ostalog o kolateralu, određivanju cijena i solventnosti dužnika) biti donesene na temelju komercijalnih kriterija.
(149)
U GFFS-u su naglasili da je u Zakonu o GFFS-u i sporazumu prije upisa sadržana primjerena zaštita kako bi se postojeće privatne dioničare spriječilo u prekomjernom preuzimanju rizika. Ukazali su na sljedeće: i. predstavnici GFFS-a imenuju se kao neovisni članovi bez izvršnih funkcija u Upravnom odboru Banke i sudjeluju u pododborima; ii. GFFS provodi dubinsku analizu u Banci; i iii. nakon završne dokapitalizacije njegova glasačka prava bit će ograničena sve dok Banka postupa u skladu s uvjetima plana restrukturiranja.
(150)
U GFFS-u su izjavili da su na snazi primjerene mjere kako bi se osiguralo da banke u kojima GFFS sudjeluje međusobno ne dijele poslovno osjetljive informacije. One uključuju imenovanje raznih predstavnika GFFS-a u te banke, mandate upućene onim predstavnicima koji posebno štite od protoka informacija od jednog do drugog predstavnika i jasne interne upute tim predstavnicima da ne prenose poslovno osjetljive informacije o bankama. Štoviše, u GFFS-u su izjavili da se ne koriste svojim pravima povezanima s bankama na način kojim se može spriječiti, ograničiti, narušiti ili znatno smanjiti ili ometati učinkovito tržišno natjecanje. Konačno, u GFFS-u su istaknuli da članovi njegova Upravnog odbora i njegovi zaposlenici podliježu strogim pravilima o povjerljivosti i fiducijarnim obvezama te ih obvezuju odredbe povezane s čuvanjem poslovne tajne u odnosu na njihove poslove.
6. PROCJENA DRŽAVNE POTPORE POVEZANE S PREUZIMANJEM ODABRANIH OBVEZA TRIJU ZADRUŽNIH BANAKA
(151)
Komisija najprije mora procijeniti čini li državna potpora povezana s sanacijom triju zadružnih banka (odnosno financiranje manjka financijskih sredstava čime je omogućen prijenos depozita, uključujući međubankovne obveze, te potraživanja i obveze prema GJFDU-u) državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Prema toj odredbi državna potpora jest svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika u povoljniji položaj u mjeri u kojoj to utječe na trgovinu među državama članicama.
(152)
Komisija će započeti procjenom jesu li mogući korisnici iskoristili prednost: i. zadružne banke i „djelatnosti” koje mogu biti prenesene Banci; i ii. Banka.
i. Postojanje potpore zadružnim bankama i „djelatnosti” koje mogu biti prenesene Banci
(153)
U pogledu zadružnih banaka Komisija napominje da je nad bankama Dodecanese, Evia i Western Macedonia pokrenut postupak likvidacije i da su njihove dozvole za rad povučene. One, stoga, više neće obavljati ekonomske djelatnosti na bankarskom tržištu.
(154)
Državna potpora, odnosno financiranje manjka financijskih sredstava, činila bi potporu za prenesena potraživanja i obveze u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora samo ako one zajedno čine poduzetnika. Konceptom poduzetnika obuhvaćen je svaki subjekt koji obavlja gospodarsku djelatnost, bez obzira na njegov pravni oblik i način na koji se financira. Svaka djelatnost koja čini ponudu dobara ili usluga na određenom tržištu smatra se ekonomskom djelatnošću. Stoga, kako bi se zaključilo je li riječ o potpori poduzetniku, potrebno je procijeniti je li prijenosom potraživanja i obveza obuhvaćen prijenos ekonomske djelatnosti.
(155)
Kako je navedeno u odjeljku 2.2.2., nakon sanacije zadružnih banaka Banci su preneseni samo depoziti, međubankovne obveze te potraživanja i obveze prema GJFDU-u. Navedene tri zadružne banke ukupno imaju 227 zaposlenika i 18 podružnica. Potrebno je napomenuti da nije postojao automatski prijenos podružnica, ugovora o radu ili kredita između triju zadružnih banaka i Banke. Stoga se na temelju činjenice da krediti nisu preneseni Banci, nego su ih tri zadružne banke zadržale u okviru postupka likvidacije, činjenice da nijedna podružnica nije prenesena te izostanka automatskog prijenosa ugovora o radu može (91) zaključiti da nije postojao prijenos ekonomske djelatnosti. Prenesene obveze (odnosno depoziti) ne mogu se smatrati korisnikom državne potpore jer ne čine „poduzetnika”.
(156)
Zaključno, nad navedenim trima postojećim pravnim subjektima pokrenuta je likvidacija i više ne obavljaju bankarske djelatnosti. Istodobno prenesena imovina i obveze ne čine gospodarsku djelatnost.
(157)
Stoga se zaključuje da se obveznicama EFFS-a koje je GFFS dodijelio Banci za pokriće manjka financijskih sredstava za potrebe preuzete imovine i obveza triju zadružnih banaka ne omogućuje nastavak njihovih gospodarskih djelatnosti. Stoga potpora GFFS-a ne čini potporu likvidiranim subjektima ili potporu za prenesenu imovinu i obveze.
ii. Postojanje potpore Banci
(158)
U pogledu toga uključuje li prodaja imovine i obveza triju zadružnih banaka državnu potporu Banci, Komisija mora procijeniti jesu li ispunjeni određeni zahtjevi, a posebno: i. je li postupak prodaje javan, bezuvjetan i nediskriminirajući; ii. odvija li se prodaja prema tržišnim uvjetima; i iii. je li država postigla najveću prodajnu cijenu za uključenu imovinu i obveze (92).
(159)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 52., Grčka središnja banka obratila se samo četirima sistemski značajnim grčkim bankama kako bi na dražbi prodala odabranu imovinu i obveze triju zadružnih banaka jer je smatrala da je depozite potrebno prenijeti u potpunosti dokapitalizirane institucije. Samo su Banka i Eurobank dostavili obvezujuće ponude. Banka Alpha odabrana je kao najbolji ponuditelj u konkurentnom postupku nadmetanja koji je organiziralo tijelo nadležno za sanaciju, a u kojem se u obzir uzela predložena cijena te mogućnost nesmetanog i brzog preuzimanja i integriranja kupljenih depozita.
(160)
Paket za prodaju sadržavao je samo depozite bez infrastrukture. Kupac je stoga mogla biti samo banka koja ima infrastrukturu i mrežu poslovnica u Grčkoj kako bi mogla pružati usluge deponentima.
(161)
Budući da Komisija nema razloga smatrati da se prodaja nije odvijala prema tržišnim uvjetima, zaključuje da se potpora Banci može isključiti u skladu s točkom 80. Komunikacije o bankarstvu iz 2013., točkom 20. Komunikacije o restrukturiranju i praksom odlučivanja Komisije (93).
iii. Zaključak o postojanju potpore
(162)
Državnom se potporom uključenom u prodaju triju zadružnih banaka ne stavlja nijedna gospodarska djelatnost ili poduzetnik u povoljniji položaj. Stoga mjera ne čini potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.
7. PROCJENA POTPORE DODIJELJENE BANCI
7.1. POSTOJANJE I IZNOS POTPORE
(163)
Komisija mora utvrditi postojanje državne potpore Banci u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.
7.1.1. Postojanje potpore u obliku mjera odobrenih u okviru Programa potpore grčkim bankama (mjere L1 i A)
7.1.1.1. Državna potpora za likvidnost dodijeljena u okviru mjera osiguranja jamstva i zaduživanja izdavanjem državnih obveznica (mjera L1)
(164)
Komisija je već utvrdila u odlukama kojima se odobrava i produžuje Program potpore grčkim bankama (94) da potpora za likvidnost dodijeljena u okviru tog programa čini potporu. Buduće potpore za likvidnost dodijeljene u okviru tog programa isto bi tako činile potporu.
7.1.1.2. Državna dokapitalizacija dodijeljena u okviru mjere dokapitalizacije (mjera A).
(165)
Komisija je već utvrdila u Odluci o Programu potpore grčkim bankama od 19. studenoga 2008. da će dokapitalizacije koje će se dodijeliti u okviru mjere dokapitalizacije činiti potporu. Banka je primila 940 milijuna EUR u obliku povlaštenih dionica koje predstavljaju 2 % rizikom ponderirane imovine Banke na taj dan.
7.1.2. Postojanje potpore u o obliku likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država (mjera L2)
(166)
U točki 51. Komunikacije o bankarstvu iz 2008. Komisija je objasnila da osiguravanje sredstava središnjih banaka financijskim institucijama ne čini potporu ako su ispunjena četiri kumulativna uvjeta u pogledu solventnosti financijske ustanove, osiguranja kredita, kamatne stope naplaćene financijskoj instituciji i nepostojanja protujamstava države. Budući da likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država i koja je pružena Banci nije u skladu s ta četiri kumulativna uvjeta, ponajprije jer ima državno jamstvo i dodjeljuje se zajedno s drugim mjerama potpore, ona čini potporu.
(167)
Likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država u skladu je sa zahtjevima utvrđenima u članku 107. stavku 1. Ugovora. Kao prvo, s obzirom na to da ova mjera uključuje državno jamstvo u korist Grčke središnje banke, sve gubitke snosit će država. Stoga ova mjera uključuje državna sredstva. U okviru likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama bankama se omogućuje dobivanje sredstava u vrijeme kad one nemaju pristup međubankovnim tržištima financiranja i redovnim aktivnostima refinanciranja iz Eurosustava. Stoga se na temelju likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država Banci odobrava prednost. S obzirom na to da je likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama ograničena na bankarski sektor, ta je mjera selektivna. S obzirom na to da se na temelju likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država Banci omogućuje nastavak poslovanja na tržištu i sprječava je u nepodmirivanju obveza i napuštanju tržišta, njome se narušava tržišno natjecanje. Budući da je Banka aktivna u drugim državama članicama i da financijske institucije iz drugih država članica posluju ili bi mogle biti zainteresirane za poslovanje u Grčkoj, prednost dana Banci utječe na trgovinu među državama članicama.
(168)
Likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država (mjera L2) čini državu potporu. Iznos likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država razlikovao se tijekom vremena. Na dan 31. prosinca 2012. iznosio je oko 23,6 milijardi EUR.
7.1.3. Postojanje potpore u mjerama koje su odobrene preko GFFS-a (mjere B1, B2, B3 i B4)
7.1.3.1. Prva dokapitalizacija za premošćivanje (mjera B1)
(169)
U odjeljku 5.1. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Alpha Komisija je već zaključila da prva dokapitalizacija za premošćivanje čini državnu potporu. Primljeni kapital iznosio je 1,9 milijardi EUR.
7.1.3.2. Druga dokapitalizacija za premošćivanje (mjera B2)
(170)
Mjera B2 provedena je s pomoću sredstava iz GFFS-a koja su, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 47. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Alpha, uključivala državna sredstva.
(171)
U pogledu postojanja prednosti, mjerom B2 povećala se stopa kapitala Banke na razinu kojom se omogućilo daljnje funkcioniranje na tržištu i pristup financiranju iz Eurosustava. Nadalje, naknada mjere B2 sastojala se od obračunanih kamata na obveznice EFFS-a i dodatne provizije od 1 %. Budući da je naknada očigledno niža od naknade sličnih instrumenata kapitala na tržištu, Banka zasigurno ne bi mogla prikupiti taj kapital po takvim uvjetima na tržištu. Stoga je mjerom B2 Banci dana prednost na temelju odobrenih državnih sredstava. Budući da je mjera dostupna samo Banci, ona je po svojoj prirodi selektivna.
(172)
Kao rezultat mjere B2, ojačan je položaj Banke jer su Banci osigurana financijska sredstva potrebna za nastavak ispunjavanja kapitalnih zahtjeva, dovodeći na taj način do narušavanja tržišnog natjecanja. Budući da je Banka aktivna na ostalim bankarskim tržištima Europske unije i da financijske institucije iz drugih država članica posluju u Grčkoj, mjera B2 vjerojatno će utjecati na trgovinu među državama članicama.
(173)
Komisija smatra da mjera B2 čini državnu potporu. Nacionalna tijela prijavila su je kao potporu. Primljeni kapital iznosio je 1 042 milijuna EUR.
7.1.3.3. Pismo o preuzimanju obveze (mjera B3)
(174)
Mjerom B3 GFFS se obvezao osigurati dodatni kapital nužan za završavanje dokapitalizacije Banke do iznosa koji je zatražila Grčka središnja banka u okviru testiranja otpornosti na stres u 2012. GFFS svoja sredstva dobiva od države. Stoga Komisija zaključuje da se dopisom preuzimaju obveze u pogledu državnih sredstava. Okolnosti u kojima GFFS može dodijeliti potporu financijskim institucijama precizno su određene i ograničene zakonom. Shodno tome, upotreba tih državnih sredstava pripisiva je državi. GFFS obvezao se da će osigurati 1 629 milijuna EUR dodatnog kapitala.
(175)
Dopisom o preuzimanju obveze Banci je dodijeljena prednost jer su iz Banke uvjerili deponente da će Banka moći prikupiti cjelokupni iznos kapitala koji je morala prikupiti, odnosno da će GFFS osigurati kapital ako ga Banka ne uspije prikupiti na tržištu. Tom se preuzetom obvezom isto tako olakšalo prikupljanje privatnog kapitala na tržištu jer je ulagateljima zajamčeno da će GFFS osigurati kapital ako Banka ne bude mogla pronaći dio kapitala na tržištu. Nijedan se ulagatelj ne bi obvezao unijeti kapital prije nego što je upoznat s uvjetima dokapitalizacije, a u to vrijeme Banka nije imala pristup tržištu kapitala. Navedena je prednost selektivna jer nije bila dodijeljena svim bankama koje posluju u Grčkoj.
(176)
Budući da je Banka aktivna na ostalim bankarskim tržištima Europske unije i da financijske institucije iz drugih država članica posluju u Grčkoj, mjera B3 vjerojatno će isto tako utjecati na trgovinu među državama članicama i narušiti tržišno natjecanje.
(177)
Mjera B3 stoga čini potporu i kao državnu potporu prijavile su je grčka nadležna tijela 27. prosinca 2012.
7.1.3.4. Sudjelovanje GFFS-a u dokapitalizaciji iz proljeća 2013. (mjera B4)
(178)
Sudjelovanje GFFS-a u dokapitalizaciji iz proljeća 2013. (mjera B4) konverzija je prve i druge dokapitalizacije za premošćivanje (mjere B1 i B2) i djelomična provedba pisma o preuzimanju obveze (mjera B3) u trajnu dokapitalizaciju od 4 021 milijuna EUR u redovnim dionicama. Činjenica da se nije morao cijeli iznos kapitala za koji je preuzeta obveza u okviru mjere B3 stvarno unijeti posljedica je prikupljanja kapitala od 550 milijuna EUR od privatnih ulagatelja. Budući da je mjera B4 konverzija potpore koja je već dodijeljena, ona i dalje uključuje državna sredstva, ali se njome ne povećava nominalni iznos potpore. Međutim, njome se povećava prednost Banci (a stoga i narušavanje tržišnog natjecanja) jer se radi o trajnoj dokapitalizaciji, a ne privremenoj dokapitalizaciji kao što je slučaj s mjerama B1 i B2. U usporedbi s mjerom B3, koja je samo obveza, a ne stvarna dokapitalizacija, mjerom B4 povećana je adekvatnost kapitala Banke i stoga se njome osigurava veća prednost.
(179)
Komisija napominje da takva potpora nije bila dodijeljena svim bankama koje posluju u Grčkoj. Stoga je prednost koja je odobrena Banci selektivna. U pogledu narušavanja tržišnog natjecanja i učinka na trgovinu Komisija primjerice napominje da se potporom Banci omogućio nastavak poslovanja u drugim državama članicama. Likvidacija Banke dovela bi do okončanja poslovanja u inozemstvu likvidacijom tih djelatnosti ili njihovom prodajom. Stoga se mjerom narušava tržišno natjecanje i njome se utječe na trgovinu među državama članicama. Mjera čini državnu potporu.
7.1.3.5. Zaključak o mjerama B1, B2, B3 i B4
(180)
Mjere B1, B2, B3 i B4 čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Državna potpora u okviru mjera B1, B2, B3 i B4 iznosi 4 571 milijuna EUR. Kako je navedeno u odjeljku 7.1.3.4., samo je dio iznosa za koji je preuzeta obveza u prosincu 2012. (mjera B3) pretvoren u stvaran unos kapitala (mjera B4). Državna potpora koja je stvarno isplaćena stoga je iznosila samo 4 021 milijun EUR.
(181)
U točki 31. Komunikacije o restrukturiranju navodi se da Komisija, osim apsolutnog iznosa potpore, u obzir mora uzeti potporu „povezanu s rizikom ponderiranom imovinom banke”. Mjere B1, B2, B3 i B4 dodijeljene su tijekom razdoblja od jedne godine, od travnja 2012. do svibnja 2013. Tijekom tog razdoblja promijenila se rizikom ponderirana imovina Banke koja se povećala nakon preuzimanja banke Emporiki. Stoga se postavlja pitanje koju je razinu rizikom ponderirane imovine potrebno primijeniti, a posebno je li potrebno državnu potporu procijeniti s obzirom na rizikom ponderiranu imovinu koja je postojala na početku razdoblja ili na kraju razdoblja. Mjerama B1, B2, B3 i B4 cilj je pokriti potrebu za kapitalom koju je utvrdila Grčka središnja banka u ožujku 2012. (ispitivanje otpornosti na stres iz 2012.). Drugim riječima, potrebe za kapitalom koje su tim mjerama državne potpore pokrivene već su postojale u ožujku 2012. Komisija stoga smatra da bi iznos potpore uključen u mjere B1, B2, B3 i B4 trebalo usporediti s rizikom ponderiranom imovinom Banke na dan 31. ožujka 2012. Činjenica da je Banka preuzela banku Emporiki znatno nakon ožujka 2012. ne bi trebala dovesti do smanjena omjera „potpore prema rizikom ponderiranoj imovini”. Naime, potpora nema manje narušavajući učinak jer je Banka izvršila preuzimanja kojim se povećava rizikom ponderirana imovina. Osim toga, podsjetila je da od ožujka 2012. do dokapitalizacije iz proljeća 2013. Grčka središnja banka nije uzela u obzir preuzimanja koja su provele grčke banke kako bi prilagodile svoje potrebe za kapitalom - prema gore ili prema dolje. Tim se elementom dalje dokazuje da su mjere B1, B2, B3 i B4 bile mjere potpore povezane s opsegom imovine Banke kakav je postojao na dan 31. ožujka 2012.
(182)
Prva i druga dokapitalizacija za premošćivanje i pismo o preuzimaju obveze zajedno su iznosili 4 571 milijuna EUR. Taj iznos predstavlja 10,3 % rizikom ponderirane imovine Banke na dan 31. ožujka 2012. (95).
(183)
Budući da je Banka uspjela privući privatni kapital, stvaran kapital koji je GFFS unio u Banku iznosio je samo 4 021 milijuna EUR, što predstavlja 9,1 % rizikom ponderirane imovine Banke na dan 31. ožujka 2012.
7.1.4. Zaključak o postojanju i ukupnom iznosu primljene potpore
(184)
Mjere A, B1, B2, B3 i B4 čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.
Oznaka
Mjera
Vrsta mjere
Iznos potpora
Potpora u obliku dokapitalizacije/RWA
A
Povlaštene dionice
Potpora u obliku kapitala
940 milijun EUR
2 %
B1 B2 B3 B4
Prva dokapitalizacija za premošćivanje
Druga dokapitalizacija za premošćivanje
Pismo o preuzimanju obveza
Sudjelovanje GFFS-a u dokapitalizaciji iz proljeća 2013.
Potpora u obliku kapitala
4 571 milijun EUR
(iznos koji je isplatio GFFS: 4 021 milijun EUR)
10,3 %
(iznos koji je isplatio GFFS: 9,1 %)
Ukupna potpora u obliku kapitala dodijeljena Banci
5 511 milijuna EUR
(iznos koji je isplatio GFFS: 4 961 milijun EUR)
12,3 %
(iznos koji je isplatio GFFS: 11,1 %)
Oznaka
Mjera
Vrsta mjere
Nominalni iznos potpore
L1
Potpora za likvidnost
Jamstvo
Zaduživanje izdavanjem obveznica
Jamstva: 14 milijardi EUR na dan 30. studenoga 2011.
Zaduživanje izdavanjem obveznica: 1,6 milijardi EUR na dan 30. rujna 2011.
L2
Likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država
Financiranje i jamstvo
23,6 milijardi EUR na dan 31. prosinca 2012.
Ukupna potpora u obliku kapitala dodijeljena Banci
39,2 milijarde EUR
7.2. PRAVNA OSNOVA ZA PROCJENU SPOJIVOSTI
(185)
Člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora Komisiju se ovlašćuje da utvrdi spojivost potpore s unutarnjim tržištem ako joj je svrha „otklanjanje ozbiljnih poremećaja u gospodarstvu neke države članice”.
(186)
Komisija priznaje da globalna financijska kriza može stvoriti ozbiljne poremećaje u gospodarstvu države članice i da se mjerama za potporu banaka taj poremećaj može ispraviti. To je potvrđeno Komunikacijom o bankarstvu iz 2008., Komunikacijom o dokapitalizaciji i Komunikacijom o restrukturiranju. Komisija i dalje smatra da su zahtjevi za državnu potporu koji se moraju odobriti u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora ispunjeni s obzirom na ponovno pojavljivanje stresnih uvjeta na financijskim tržištima. Komisija je to potvrdila donošenjem Komunikacije o produženju iz 2011. (96) i Komunikacije o bankarstvu iz 2013.
(187)
U pogledu grčkog gospodarstva u svojim odlukama o odobravanju i produljenju Programa potpore grčkim bankama te u svojim odobrenjima mjera državne potpore koju je Grčka dodijelila pojedinačnim bankama (97), Komisija je potvrdila da postoji prijetnja ozbiljnog narušavanja u grčkom gospodarstvu i da je državna potpora bankama primjerena za ispravljanje tog poremećaja. Stoga bi pravna osnova za procjenu mjera potpore trebao biti članak 107. stavak 3. točka (b) Ugovora.
(188)
Tijekom financijske krize Komisija je izradila kriterije spojivosti za različite vrste mjera potpora. Načela za procjenu mjera potpora prvobitno su bila utvrđena u Komunikaciji o bankarstvu iz 2008.
(189)
U skladu s točkom 15. Komunikacije o bankarstvu iz 2008., kako bi potpora bila spojiva s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora, ona mora biti u skladu s općim kriterijima spojivosti:
(a)
primjerenost: potpora mora biti dobro usmjerena kako bi se učinkovito postigao cilj ispravljanja ozbiljnog poremećaja u gospodarstvu. To ne bi bio slučaj da mjera nije primjerena za ispravljanje poremećaja;
(b)
nužnost: mjera potpora mora u svom iznosu i obliku biti nužna za postizanje cilja. Stoga se ona mora sastojati od minimalnog iznosa koji je nužan za postizanje cilja i poprimiti oblik koji je najprimjereniji za ispravljanje poremećaja;
(c)
razmjernost: pozitivni učinci mjere moraju biti primjereno uravnoteženi u usporedbi s narušavanjem tržišnog natjecanja kako bi se narušavanje ograničilo na najmanju moguću mjeru nužnu za postizanje ciljeva mjere.
(190)
Smjernice za mjere dokapitalizacije mogu se pronaći u Komunikaciji o dokapitalizaciji i Komunikaciji o produženju iz 2011.
(191)
Komunikacijom o restrukturiranju definira se pristup koji je Komisija donijela u pogledu procjene planova restrukturiranja, ponajprije potreba za ponovnim uspostavljanjem održivosti, kako bi se osigurao odgovarajući doprinos korisnika i ograničilo narušavanje tržišnog natjecanja.
(192)
Okvir je dopunjen Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. koja se primjenjuje na mjere potpore prijavljene nakon 31. srpnja 2013.
7.2.1. Pravna osnova za procjenu spojivosti potpore za likvidnost Banci (mjera L1)
(193)
Potpora za likvidnost koju je Banka već primila konačno je odobrena sukcesivnim odlukama kojima se odobravaju mjere u okviru Programa potpore grčkim bankama te njegovim izmjenama i produženjima (98). Sve buduće potpore za likvidnost za Banku morat će se dodijeliti u okviru programa koji je Komisija propisno odobrila. Uvjete takve potpore morat će odobriti Komisija prije nego što potpora bude dodijeljena te se stoga ne moraju dodatno ocjenjivati u ovoj odluci.
7.2.2. Pravna osnova za procjenu spojivosti povlaštenih dionica (mjera A)
(194)
Dokapitalizacija dodijeljena u 2009. u obliku povlaštenih dionica (mjera A) dodijeljena je u okviru mjere dokapitalizacije odobrene 2008. kao dio Programa potpore grčkim bankama u skladu s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008. Stoga se ne mora ponovno procjenjivati u okviru Komunikacije o bankarstvu iz 2008., nego samo u okviru Komunikacije o restrukturiranju.
7.2.3. Pravna osnova za procjenu spojivosti likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država (mjera L2)
(195)
Spojivost likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država (mjera L2) najprije je potrebno procijeniti na temelju Komunikacije o bankarstvu iz 2008. i Komunikacije o produženju iz 2011. Sve likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koje jamči država dodijeljene nakon 1. kolovoza 2013. obuhvaćene su Komunikacijom o bankarstvu iz 2013.
7.2.4. Pravna osnova za procjenu spojivosti dokapitalizacija koje je proveo GFFS (mjere B1, B2, B3 i B4)
(196)
Spojivost dokapitalizacija koje je proveo GFFS (mjere B1, B2, B3 i B4), ponajprije u pogledu naknade, najprije je potrebno procijeniti na temelju Komunikacije o bankarstvu iz 2008., Komunikacije o dokapitalizaciji i Komunikacije o produženju iz 2011. U Odluci o pokretanju postupka u pogledu banke Alpha Komisija je izrazila dvojbe u pogledu spojivosti mjere B1 s tim komunikacijama. Budući da su one bile provedene prije 31. srpnja 2013., te mjere nisu obuhvaćene Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. Spojivost dokapitalizacija koje je proveo GFFS (mjere B1, B2, B3 i B4) isto bi tako trebalo procijeniti na temelju Komunikacije o restrukturiranju.
7.3. USKLAĐENOST MJERE L2 S KOMUNIKACIJOM O BANKARSTVU IZ 2008., KOMUNIKACIJOM O PRODUŽENJU IZ 2011. I KOMUNIKACIJOM O BANKARSTVU IZ 2013.
(197)
Kako bi potpora bila spojiva s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora, ona mora biti u skladu s općim kriterijima spojivosti: primjerenosti, nužnosti i razmjernosti.
(198)
Budući da su grčke banke bile isključene s međubankovnih tržišta te su postale potpuno ovisne o financiranju iz središnje banke, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 26., i kako Banka nije mogla pozajmiti dovoljan iznos sredstava u okviru redovnih aktivnosti refinanciranja, Banci je bila potrebna likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država kako bi bila dovoljno likvidna i čime bi se spriječilo njezino neizvršavanje obveza. Komisija mjeru L2 smatra primjerenim mehanizmom za otklanjanje ozbiljnih poremećaja do kojih bi došlo neizvršavanjem obveza Banke.
(199)
Budući da likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država uključuje relativno visok trošak financiranja za Banku, Banka ima dovoljno poticaja da se za razvoj svojih djelatnosti ne oslanja na taj izvor financiranja. Banka je morala platiti kamatnu stopu od […] baznih bodova više od redovnih aktivnosti refinanciranja iz Eurosustava. Uz to, Banka je državi morala platiti naknadu za jamstvo od […] baznih bodova. Posljedično je ukupni trošak likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država za Banku puno viši od uobičajenih troškova refinanciranja iz ESB-a. Točnije, razlika između prije spomenutog i potonjeg viša je od razine naknade za jamstvo koja je zatražena Komunikacijom o produženju iz 2011. Posljedično se ukupna naknada koju je država naplatila može smatrati dovoljnom. Iznos likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država Grčka središnja banka i ESB redovito preispituju na temelju stvarnih potreba Banke. Oni pažljivo nadziru njezinu upotrebu i osiguravaju da se ona ograniči na najmanju potrebnu mjeru. Stoga se mjerom L2 Banci ne osigurava višak likvidnosti koji se mogao upotrijebiti za financiranje aktivnosti kojima se narušava tržišno natjecanje. Ograničena je na najmanji potreban iznos.
(200)
Tom detaljnom kontrolom upotrebe likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država i redovitom provjerom ograničenosti njezine upotrebe na najmanju moguću mjeru isto se tako osigurava da je ta likvidnost razmjerna i da ne dovodi do neopravdanog narušavanja tržišnog natjecanja. Osim toga, Komisija napominje da se Grčka obvezala da će Banka provesti mjere restrukturiranja čime će smanjiti svoju ovisnost o financiranju iz središnje banke i da će Banka postupati u skladu s ograničenjima određenih oblika ponašanja, kako je analizirano u odjeljku 7.6. Tim se čimbenicima osigurava da će oslanjanje na potporu za likvidnost prestati u najkraćem mogućem roku i da je ta potpora razmjerna.
(201)
Mjera L2 stoga je spojiva s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008. i Komunikacijom o produženju iz 2011. Budući da Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. nisu uvedeni dodatni preduvjeti u pogledu jamstava, mjera L2 spojiva je i s Komunikacijom o bankarstvu iz 2013.
7.4. USKLAĐENOST MJERA B1, B2, B3 I B4 S KOMUNIKACIJOM O BANKARSTVU IZ 2008., KOMUNIKACIJOM O DOKAPITALIZACIJI I KOMUNIKACIJOM O PRODUŽENJU IZ 2011.
(202)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 189. i u skladu s točkom 15. Komunikacije o bankarstvu iz 2008., kako bi potpora bila spojiva s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora, ona mora biti u skladu s općim kriterijima spojivosti (99): primjerenosti, nužnosti i razmjernosti.
(203)
Komunikacijom o dokapitalizaciji i Komunikacijom o produženju iz 2011. dodatno se razrađuje razina naknade potrebna za dokapitalizacije koje provodi država.
7.4.1. Primjerenost mjera
(204)
U pogledu primjerenosti dokapitalizacija koje je proveo GFFS (mjere B1, B2, B3 i B4) Komisija ih smatra primjerenima jer Banci omogućuju ispunjavanja kapitalnih zahtjeva. Bez dokapitalizacija koje je proveo GFFS Banka ne bi mogla nastaviti svoje poslovanje i izgubila bi pristup aktivnostima refinanciranja iz Eurosustava.
(205)
U tom je smislu Komisija napomenula u Odluci o pokretanju postupka u pogledu banke Alpha da je Banka jedna od najvećih bankovnih institucija u Grčkoj u pogledu kreditiranja i prikupljanja depozita. Kao takva, Banka je sistemski značajna banka za Grčku. Posljedično, nepodmirivanje obveza Banke stvorilo bi ozbiljne poremećaje u grčkom gospodarstvu. U okolnostima koje su tada prevladavale financijske institucije u Grčkoj imale su poteškoća u pristupanju financiranju. Zbog nedostatka financiranja ograničena je njihova sposobnost osiguravanja kredita grčkom gospodarstvu. U tom bi kontekstu poremećaj u gospodarstva bio ozbiljniji zbog nepodmirenih obveza Banke. Nadalje, do mjera B1, B2, B3 i B4 došlo je uglavnom zbog programa UPS-a, izvanrednog i nepredvidivog događaja, a ne kao rezultat lošeg upravljanja ili pretjeranog preuzimanja rizika u Banci. Mjere su stoga uglavnom usmjerene na rezultate programa UPS-a te se njima pridonosi održavanju financijske stabilnosti u Grčkoj.
(206)
U Odluci o pokretanju postupka u pogledu banke Alpha Komisija je izrazila sumnje u to jesu li odmah poduzete sve moguće mjere kako bi se u budućnosti izbjegla ponovna potreba Banke za potporom. Kako je navedeno u uvodnim izjavama 121. i 122. ove Odluke, Grčka se obvezala provesti niz mjera povezanih s korporativnim upravljanjem i komercijalnim poslovanjem Banke. Kako je navedeno u uvodnim izjavama 99. i 106., Banka je isto tako u znatnoj mjeri restrukturirala svoje aktivnosti, a mnoga su smanjenja troškova već provedena. Stoga su sumnje Komisije ublažene.
(207)
U Odluci o pokretanju postupka u pogledu banke Alpha Komisija je isto tako izrazila sumnje u pogledu postojanja dovoljnih zaštitnih mjera u slučaju da Banka dođe pod kontrolu države ili u slučaju da privatni dioničari zadrže kontrolu dok bi država imala većinski udjel. Preuzetim obvezama opisanima u uvodnim izjavama 121. i 122. ove Odluke osigurava se da će se kreditno poslovanje Banke voditi na komercijalnoj osnovi, a da će svakodnevno poslovanje biti zaštićeno od uplitanja države. Okvirom odnosa dogovorenim između GFFS-a i Banke isto se tako osigurava da su interesi države kao glavnog dioničara zaštićeni od pretjeranog rizika koji bi preuzela uprava Banke.
(208)
Na taj se način mjerama B1, B2, B3 i B4 osigurava održavanje financijske stabilnosti u Grčkoj. Poduzimaju se znatne mjere kako bi se budući gubitci sveli na najmanju moguću mjeru i kako bi se osiguralo da djelatnosti Banke nisu ugrožene neprimjerenim upravljanjem. Na temelju toga Komisija smatra mjere B1, B2, B3 i B4 primjerenima.
7.4.2. Nužnost - ograničenje potpore na najmanju moguću mjeru
(209)
U skladu s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008., mjera potpore mora u svom iznosu i obliku biti nužna za postizanje svojeg cilja. Time se podrazumijeva da dokapitalizacija mora biti u najmanjem mogućem iznosu potrebnom za postizanje tog cilja.
(210)
Grčka središnja banka izračunala je iznos potpore u obliku kapitala u okviru ispitivanja otpornosti na stres kako bi se osiguralo da osnovni kapital ostane iznad određene razine tijekom razdoblja 2012.-2014., kako je prikazano u tablici 3. Stoga Banci nije osigurala višak kapitala. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 206., poduzete su mjere u cilju smanjenja rizika da će Banka trebati dodatnu potporu u budućnosti.
(211)
U pogledu naknada za prvu i drugu dokapitalizaciju za premošćivanje (mjere B1 i B2) Komisija podsjeća da su one dodijeljene u svibnju 2012. i prosincu 2012. te plaćene u naravi u obliku obveznica EFFS-a. GFFS je od datuma isplate tih obveznica EFFS-a do datuma dokapitalizacije iz proljeća 2013. primio kao naknadu obračunane kamate na obveznice EFFS-a uvećane za proviziju od 1 % (100). Kako je naglašeno u Odluci o pokretanju postupka u pogledu banke Alpha, ta je naknada niža od raspona od 7 % do 9 % kako je definirano u Komunikaciji o dokapitalizaciji. Međutim, razdoblje niske naknade bilo je ograničeno na jednu godinu za mjeru B1 i na pet mjeseci za mjeru B2 (tj. do konverzije dokapitalizacije za premošćivanje u standardnu dokapitalizaciju u redovnim dionicama, odnosno mjere B4). Iako prva i druga dokapitalizacija nisu pokrenule razvodnjavanje udjela postojećih dioničara, dokapitalizacijom iz proljeća 2013., koja se odnosila na konverziju prve i druge dokapitalizacije za premošćivanje, u velikoj su mjeri razvodnjeni udjeli tih dioničara u vlasničkom kapitalu Banke jer su pali na 4,9 %. Tada je prekinuta izvanredna situacija koja je prevladavala od datuma prve dokapitalizacije za premošćivanje. Stoga su ublažene sumnje koje su izražene u Odluci o pokretanju postupka u pogledu banke Alpha.
(212)
Nadalje, s obzirom na netipičan izvor poteškoća Banke, odnosno gubitke koji su uglavnom proizašli iz otpisa duga u korist države (programa UPS-a i otkupa duga kojima se državi osigurava znatna prednost, tj. smanjenje duga) i posljedica produljene recesije na njezinu domaćem tržištu, Komisija može prihvatiti to privremeno odstupanje od standardnih zahtjeva u pogledu naknade koji su određeni u Komunikaciji o dokapitalizaciji (101).
(213)
Mjera B3 odnosila se na preuzetu obvezu u pogledu osiguranja kapitala. Navedena obveza preuzeta u prosincu 2012. provedena je u okviru stvarne dokapitalizacije od svibnja do lipnja 2013., samo pet mjeseci kasnije. Zbog tog razloga i zbog razloga utvrđenih u uvodnoj izjavi 212. prihvaća se da nikakva naknada nije plaćena za tu preuzetu obvezu.
(214)
U pogledu mjere B4, u skladu s točkom 8. Komunikacije o produženju iz 2011., dokapitalizacije je potrebno upisati uz dovoljan popust na cijenu dionice prilagođenu za učinak razvodnjavanja kako bi se dalo razumno osiguranje da je država primila odgovarajuću naknadu. Iako tom dokapitalizacijom nije predviđen znatan popust na cijenu dionice prilagođenu za učinak razvodnjavanja, de facto je bilo nemoguće ostvariti znatan popust na teoretsku cijenu bez prava upisa (102). Prije dokapitalizacije iz proljeća 2013. tržišna kapitalizacija Banke iznosila je samo nekoliko stotina milijuna eura. U tim se okolnostima postavlja pitanje je li postojeće dioničare trebalo u potpunosti istisnuti. Komisija napominje da je cijena izdanja određena uz popust od 50 % u odnosu na prosječnu tržišnu cijenu tijekom pedeset dana koji su prethodili određivanju cijene izdanja. Komisija napominje i da je razvodnjavanje udjela postojećih dioničara bilo veliko jer su nakon dokapitalizacije držali samo 4,9 % vlasničkih udjela u Banci. Stoga bi primjena dodatnog popusta na tržišnu cijenu imala mali utjecaj na naknadu GFFS-a. S obzirom na specifičnu situaciju grčkih banaka koja je objašnjena u uvodnoj izjavi 212. i činjenicu da potreba za potporom proizlazi iz otpisa duga u korist države, Komisija smatra da je cijena izdanja dionica koje je upisala država dovoljno niska.
(215)
Osim toga, GFFS je izdao varante i odobrio jedan varant za svaku novu dionicu koju je upisao privatni ulagatelj koji je sudjelovao u dokapitalizaciji iz proljeća 2013. GFFS je te varante odobrio bez naknade. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 93., svaki varant uključuje pravo na kupnju 7,40 dionica GFFS-a u odabranim razdobljima i po odabranim izvršnim cijenama. Izvršna cijena jednaka je GFFS-ovoj cijeni upisa uvećanoj za godišnju kumulativnu maržu (4 % za prvu godinu, 5 % za drugu godinu, 6 % za treću godinu, 7 % za četvrtu godinu i zatim 8 % efektivno za posljednjih šest mjeseci). Naknada koju je primio GFFS za dionice koje su u njegovu vlasništvu de facto je ograničena tim razinama. Ta je naknada niža od raspona od 7 % do 9 % kako je definirano u Komunikaciji o dokapitalizaciji. Međutim, budući da su ti varanti bili ključan čimbenik uspješnog izdavanja prava na dionice i privatnog plasmana koje je Banka pokrenula prije dokapitalizacije iz proljeća 2013., Komisija smatra da je njima smanjen iznos potpore za 550 milijuna EUR. Zbog niske stope kapitala Banke prije dokapitalizacije i velike nesigurnosti koja je prevladavala u to vrijeme, na temelju tada dostupnih simulacija pokazalo se da bez varanata privatni ulagatelji ne bi ostvarili dostatan povrat i ne bi sudjelovali. Zbog razloga objašnjenih u uvodnim izjavama 205. i 212., s obzirom na to da bi GFFS primio minimalnu pozitivnu naknadu da se varanti izvrše i da je cilj MGFP-a bio privući privatne ulagatelje kako bi neke banke ostale pod upravom privatnih osoba te kako bi se izbjegle situacije u kojima bi cijeli bankarski sektor bio pod nadzorom GFFS-a, Komisija može prihvatiti to odstupanje od standardnih zahtjeva u pogledu naknade koji su određeni u Komunikaciji o dokapitalizaciji. Prihvaćanje se temelji i na činjenici da u Zakonu o GFFS-u, kako je izmijenjen u ožujku 2014., nije predviđena prilagodba varanata u slučaju povećanja temeljnog kapitala bez prava prvokupa i da se u slučaju izdavanja prava na dionice samo izvršna cijena varanta može prilagoditi te da se prilagodba može izvršiti samo ex post i samo do iznosa realiziranih prihoda od prodaje prava prvokupa GFFS-a. Štoviše, obvezom koju je Grčka preuzela u pogledu traženja odobrenja Komisije prije otkupa varanata koje je izdao GFFS Komisiji će se omogućiti da osigura da se budućim otkupima naknada GFFS-a dodatno ne smanji i da se poveća naknada imatelja varanata.
(216)
U pogledu činjenice da su dionice GFFS-a bez glasačkih prava Komisija podsjeća da potreba za potporom ne proizlazi uglavnom iz prekomjernog preuzimanja rizika. Osim toga, cilj MGFP-a bio je zadržati neke banke pod upravom privatnih osoba. Štoviše, na temelju okvira odnosa i automatskog ponovnog uvođenja glasačkih prava u slučaju neprovođenja plana restrukturiranja osiguravaju se zaštitne mjere od budućeg prekomjernog preuzimanja rizika privatnih upravitelja. Konačno, UPS i otkup iz prosinca 2012. čine neku vrstu naknada državi jer je njezin dug prema Banci smanjen za nekoliko milijardi eura. Zbog svega navedenog Komisija može prihvatiti da GFFS primi dionice bez glasačkih prava. Komisija stoga zaključuje da je mjera B4 bila nužna.
Zaključno, mjere B1, B2, B3 i B4 potrebne su kao potpora za sanaciju s obzirom na njihov iznos i oblik.
7.4.3. Razmjernost - mjere kojima se ograničuju negativni učinci prelijevanja
(217)
Komisija napominje da je Banka primila vrlo velik iznos državne potpore. Ta situacija stoga može dovesti do ozbiljnog narušavanja tržišnog natjecanja. Međutim, Grčka se obvezala provesti niz mjera kojima je cilj smanjiti negativne učinke prelijevanja. Točnije, preuzetim obvezama osigurava se da će se poslovanje Banke i dalje voditi na komercijalnoj osnovi, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 121. i 122., a Grčka se obvezala i provesti zabranu preuzimanja te niz otuđenja, kako je opisano u uvodnim izjavama 123. do 124. Ograničenja narušavanja tržišnog natjecanja dodatno će se procijeniti u odjeljku 7.6.
(218)
U Banci je imenovan i povjerenik za praćenje koji će pratiti ispravnu provedbu preuzetih obveza u pogledu korporativnog upravljanja i komercijalnog poslovanja. Time će se izbjeći štetna promjena poslovne prakse Banke čime će se smanjiti mogući negativni učinci prelijevanja.
(219)
Konačno, novi sveobuhvatni plan restrukturiranja dostavljen je Komisiji 12. lipnja 2014. Taj će se plan restrukturiranja procijeniti u odjeljku 7.6.
(220)
Zaključno, ublažene su sumnje izražene u Odluci o pokretanju postupka u pogledu banke Alpha. Mjere B1, B2, B3 i B4 razmjerne su u kontekstu točke 15. Komunikacije o bankarstvu iz 2008.
7.4.4. Zaključak o usklađenosti dokapitalizacija koje je proveo GFFS s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008., Komunikacijom o dokapitalizaciji i Komunikacijom o produženju iz 2011.
(221)
Stoga se zaključuje da su dokapitalizacije koje je proveo GFFS (mjere B1, B2, B3 i B4) primjerene, nužne i razmjerne u kontekstu točke 15. Komunikacije o bankarstvu iz 2008., Komunikacije o dokapitalizaciji i Komunikacije o produženju iz 2011.
7.5. USKLAĐENOST PREUZIMANJA S KOMUNIKACIJOM O RESTRUKTURIRANJU
(222)
U točki 23. Komunikacije o restrukturiranju objašnjava se da se preuzimanja poduzetnika koja provode potpomognute banke ne može financirati preko državne potpore, osim ako je to nužno za ponovno uspostavljanje održivosti poduzetnika. Nadalje, u točkama 40. i 41. Komunikacije o restrukturiranju navodi se da banke ne bi trebale upotrebljavati državnu potporu za preuzimanje konkurentskih poduzeća, osim ako je preuzimanje dio konsolidacije koja je potrebna za ponovno uspostavljanje financijske stabilnosti ili osiguranje učinkovitog tržišnog natjecanja. Osim toga, preuzimanjima se može ugroziti ili otežati ponovno uspostavljanje održivosti. Komisija stoga mora procijeniti mogu li preuzimanja koja je provela Banka biti u skladu s Komunikacijom o restrukturiranju.
7.5.1. Usklađenost preuzimanja banke Emporiki s Komunikacijom o restrukturiranju
7.5.1.1. Učinak preuzimanja banke Emporiki na dugoročnu održivost Banke
(223)
U pogledu profitabilnosti poslovanja preuzimanjem banke Emporiki poboljšat će se ponovno uspostavljanje održivosti Banke jer se spajanjem dviju banaka na istom zemljopisnom tržištu Banci omogućuje ostvarivanje suvislih sinergija, na primjer u obliku smanjenja broja zaposlenika, zatvaranja podružnica i sniženih općih troškova. Banka stječe klijente i depozite, dok istodobno znatno snižava troškove distribucije i zatvara znatan broj podružnica spojenog subjekta uz racionaliziranje službi u sjedištu.
(224)
U pogledu likvidnosnih pozicija preuzimanje je imalo pozitivan učinak na Banku. Omjer kredita i depozita preuzetog subjekta iznosio je oko 115 %, puno manje od vrlo visokog omjera kredita i depozita Banke (103). Time se stoga znatno pridonosi poboljšanju omjera kredita i depozita Banke.
(225)
Sa statičkog je stajališta transakcija imala i pozitivan utjecaj na stopu kapitala Banke jer Banka preuzima visoko kapitaliziranu banku uz naknadu od jednog eura. Na dan 31. ožujka 2012.pro forma stopa adekvatnosti kapitala spojenog subjekta iznosila je 11,8 %, dok je stopa adekvatnosti kapitala Banke iznosila samo 8,8 %. Slično tome, pro forma stopa osnovnog kapitala spojenog subjekta iznosila je 11,1 %, dok je stopa osnovnog kapitala Banke iznosila 7,9 %. Velikim kapitalom banke Emporiki osigurava se zaštita od budućih gubitaka koji bi se mogli realizirati u okviru ispitivanja otpornosti na stres, kako je prikazano u tablici 3. U okviru statičkog zapažanja povećanja stope kapitala Banke precijenjen je pozitivan učinak na njezinu dugoročnu kapitalnu poziciju. Preuzimanjem se stoga pozitivno utječe na ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti Banke.
7.5.1.2. Učinak preuzimanja na iznos potpore koji je potreban Banci
(226)
U skladu s točkom 23. Komunikacije o restrukturiranju potporu za restrukturiranje ne bi trebalo upotrebljavati za preuzimanje drugih društava, nego samo za pokrivanje troškova restrukturiranja koji su potrebni za ponovno uspostavljanje održivosti Banke. U tom slučaju, iako preuzimanje pozitivno utječe na održivost Banke, ono nije nužno za njezinu održivost u smislu točke 23. Komunikacije o restrukturiranju.
(227)
Banka je za kupnju banke Emporiki platila naknadu od samo jednog eura. Stoga se kupovna cijena nije financirala iz državne potpore. Navedena činjenica upućuje i na to da plaćanjem kupovne cijene za Banku nije nastala potreba za kapitalom. Osim toga, banka Emporiki adekvatno je kapitalizirana (odnosno do razine potrebne u skladu s ispitivanjem otpornosti na stres iz 2012. prikazanim u tablici 3.). Samim preuzimanjem Banka vjerojatno neće imati novu potrebu za kapitalom u budućnosti.
(228)
Zaključno, zbog neuobičajenih uvjeta (kupnja u potpunosti kapitalizirane banke po cijeni od 1 EUR kako bi se ispunili zahtjevi ispitivanja otpornosti na stres) preuzimanje banke Emporiki iznimno nije u suprotnosti sa zahtjevom za smanjenje potpore na najmanju moguću mjeru.
7.5.1.3. Štetan učinak preuzimanja na tržišno natjecanje
(229)
U skladu s točkama 39. i 40. Komunikacije o restrukturiranju državnu potporu ne bi se smjelo upotrebljavati na štetu društava koja ne primaju potporu, a posebno u svrhu preuzimanja konkurentskih poduzeća. Osim toga, u točki 41. Komunikacije o restrukturiranju navodi se da se preuzimanja mogu odobriti ako su dio konsolidacije koja je potrebna za ponovno uspostavljanje financijske stabilnosti ili osiguranje učinkovitog tržišnog natjecanja. U tim okolnostima postupak preuzimanja trebao bi biti pošten te bi se preuzimanjem trebali osigurati uvjeti učinkovitog tržišnog natjecanja na mjerodavnom tržištu.
(230)
U skladu s pregledom održivosti poslovanja koji je proveo vanjski savjetnik početkom 2012. Grčka središnja banka banku Emporiki nije smatrala samostalno održivom. Stvarala je velike gubitke za banku Crédit Agricole koja ju je stoga htjela prodati. Da prodaja nije bila moguća, banka Crédit Agricole razmatrala bi način njezina prestanka poslovanja. Transakcija se stoga može smatrati dijelom konsolidacije koja je potrebna za ponovno uspostavljanje financijske stabilnosti na način opisan u točki 41. Komunikacije o restrukturiranju.
(231)
Nijedan ponuditelj koji ne prima potporu nije podnio valjanu ponudu za preuzimanje banke Emporiki, a postupak prodaje bio je javan, transparentan i nediskriminirajući. Banka stoga nije provela istiskivanje ponuditelja koji ne prima potporu. Budući da je preuzimanje odobrilo grčko tijelo za zaštitu tržišnog natjecanja, ishodom postupka prodaje ne ugrožavaju se uvjeti učinkovitog tržišnog natjecanja u Grčkoj.
(232)
Nadalje, potreba Banke za potporom ne proizlazi iz lošeg upravljanja ili neprimjerenog preuzimanja rizika. Konačno, kako je zaključeno u uvodnoj izjavi 227., nikakva državna potpora nije upotrijebljena za financiranje tog preuzimanja (kupnje banke koja je kapitalizirana do razine potrebne za prolazak ispitivanja otpornosti na stres koje provodi Grčka središnja banka po cijeni od 1 EUR).
(233)
S obzirom na to može se zaključiti da je preuzimanje banke Emporiki u skladu s odjeljkom 4. Komunikacije o restrukturiranju.
7.5.1.4. Zaključak o preuzimanju banke Emporiki
(234)
S obzirom na jedinstveno stanje grčkih banaka i specifičnosti preuzimanja banke Emporiki, zaključuje se da je navedeno preuzimanje u skladu sa zahtjevima iz Komunikacije o restrukturiranju.
7.5.2. Usklađenost preuzimanja odabrane imovine i obveza triju zadružnih banaka s Komunikacijom o restrukturiranju
7.5.2.1. Učinak preuzimanja na dugoročnu održivost Banke
(235)
Preuzimanjem odabrane imovine i obveza triju zadružnih banaka poboljšat će se održivost Banke.
(236)
Točnije, uključivanjem depozita triju zadružnih banaka u bilancu Banke poboljšan je njezin profil likvidnosti. Omjer neto kredita i depozita banke Alpha Bank S.A. smanjen je za otprilike 1,5 % te je smanjeno i oslanjanje banke Alpha Bank S.A. na Eurosustav.
(237)
Nadalje, na temelju preuzimanja Banka je mogla povećati svoje prihode širenjem svoje baze klijenata u nekoliko zemljopisnih područja. Banka nije preuzela nikakvu skupu infrastrukturu ili skupu mrežu podružnica. Osim toga, Banka nije preuzela nikakve kredite. Stoga nije povećala svoj rizik ili kapitalne zahtjeve.
7.5.2.2. Učinak preuzimanja na iznos potpore koji je potreban Banci
(238)
U skladu s točkom 23. Komunikacije o restrukturiranju potporu za restrukturiranje ne bi trebalo upotrebljavati za preuzimanje drugih društava, nego samo za pokrivanje troškova restrukturiranja koji su potrebni za ponovno uspostavljanje održivosti Banke. U tom slučaju, iako preuzimanje pozitivno utječe na održivost Banke, ono nije nužno za njezinu održivost u smislu točke 23. Komunikacije o restrukturiranju.
(239)
Naknada koju je Banka platila za preuzimanje prenesene imovine i obveza svih triju zadružnih banaka određena je na 2,1 % vrijednosti prenesenih depozita te je iznosila oko 9 milijuna EUR, što je činilo 0,01 % ukupne bilance Banke u vrijeme preuzimanja. Stoga se može smatrati da je navedena naknada vrlo mala. Osim toga, Banka je već prikupila 550 milijuna EUR privatnog kapitala tijekom dokapitalizacije iz proljeća 2013.
(240)
Zaključuje se da je cijena preuzimanja prenesene imovine i obveza (uglavnom depozita) triju zadružnih banaka bila tako niska da nije onemogućila ograničavanje potpore na najmanju potrebnu mjeru.
7.5.2.3. Štetan učinak preuzimanja na tržišno natjecanje
(241)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 229., u skladu s točkama 39. i 40. Komunikacije o restrukturiranju državnu potporu ne bi se smjelo upotrebljavati na štetu društava koja ne primaju potporu, a posebno u svrhu preuzimanja konkurentskih poduzeća, osim u posebnim okolnostima.
(242)
Grčka središnja banka smatrala je da tri zadružne banke nisu održive i da je donošenje mjera sanacije nužno za zadržavanje financijske stabilnosti. Preuzimanja se stoga mogu smatrati dijelom procesa konsolidacije koji je potreban za ponovno uspostavljanje financijske stabilnosti na način opisan u točki 41. Komunikacije o restrukturiranju.
(243)
Osim toga, nijedan ponuditelj koji ne prima potporu nije podnio valjanu ponudu za preuzimanje imovine i obveza triju zadružnih banaka, a jedinu preostalu ponudu dostavila je banka koja je primila još veću potporu. Štoviše, preuzeta imovina i obveze bile su male i njima se nije promijenila struktura tržišta (104).
(244)
Zaključno, Komisija smatra da je na temelju tih iznimnih okolnosti opravdano odobriti preuzimanja u skladu s točkom 41. Komunikacije o restrukturiranju.
7.5.2.4. Zaključak o preuzimanju odabrane imovine i obveza triju zadružnih banaka.
(245)
Uzimajući u obzir posebnosti preuzimanja odabrane imovine i obveza triju zadružnih banaka, zaključuje se da su navedena preuzimanja u skladu sa zahtjevima iz Komunikacije o restrukturiranju.
7.5.3. Usklađenost preuzimanja banke Citibank Greece s Komunikacijom o restrukturiranju
7.5.3.1. Učinak preuzimanja na dugoročnu održivost Banke
(246)
Preuzimanjem banke Citibank Greece, uključujući Diners, poboljšat će se dugoročna održivost Banke. Banka je preuzela banku čiji su krediti u velikoj mjeri pokriveni rezerviranjima. Osim toga, neto kreditni portfelj znatno je manji od preuzetih depozita.
(247)
Uključivanjem depozita banke Citibank Greece u bilancu Banke poboljšat će se profil Banke u pogledu financiranja u srednjoročnom do dugoročnom razdoblju, dok će se istodobno povećati profitabilnost Banke.
(248)
Nadalje, preuzimanjem će Banka poboljšati svoju franšizu i mogućnosti u pogledu prikupljanja depozita, čime će postići uravnotežen i održiv poslovni model.
(249)
Konačno, očekivanim znatnim sinergijama - u pogledu središnjih službi, usluga IT-a i operativnih troškova - pridonijet će se dugoročnoj održivosti Banke.
(250)
Preuzimanjem se stoga pozitivno utječe na ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti Banke.
7.5.3.2. Učinak preuzimanja na iznos potpore koji je potreban Banci
(251)
U skladu s točkom 23. Komunikacije o restrukturiranju potporu za restrukturiranje ne bi trebalo upotrebljavati za preuzimanje drugih društava, nego samo za pokrivanje troškova restrukturiranja koji su potrebni za ponovno uspostavljanje održivosti Banke. U tom slučaju, iako preuzimanje pozitivno utječe na održivost Banke, ono nije nužno za njezinu održivost u smislu točke 23. Komunikacije o restrukturiranju.
(252)
Banka je platila samo naknadu od 2 milijuna EUR (105) za kupnju banke Citibank i Dinersa.
(253)
Preuzeti portfelj uključuje velik broj kredita koji su u potpunosti otpisani. Vrednovanjem tog novog portfelja kredita mogla bi se nadoknaditi ograničena potreba za kapitalom koja proizlazi iz njihova uključivanja u bilancu Banke.
(254)
Osim toga, Banka je prikupila 1,2 milijarde EUR privatnog kapitala po cijeni po dionici višoj od cijene po dionici po kojoj je GFFS upisao dionice u okviru dokapitalizacije iz proljeća 2013.
(255)
U tim posebnim okolnostima ne može se tvrditi da se preuzimanje financiralo iz državne potpore. Preuzimanjem se neće povećati potreba za potporom ili smanjiti naknada za postojeću potporu.
7.5.3.3. Štetan učinak preuzimanja na tržišno natjecanje
(256)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 241., državnu potporu ne bi se smjelo upotrebljavati na štetu društava koja ne primaju potporu, a posebno u svrhu preuzimanja konkurentskih poduzeća.
(257)
Kupovna cijena plaćena za banku Citibank Greece bila je iznimno niska te je Banka prikupila velik iznos privatnog kapitala po visokoj cijeni po dionici. Stoga se ne može smatrati da je potpora upotrijebljena za financiranje tog preuzimanja.
(258)
Osim toga, budući da nijedan ponuditelj koji ne prima potporu nije podnio ponudu za preuzimanje djelatnosti koje je preuzela Banka, nije provedeno istiskivanje ulagatelja koji ne primaju potporu.
(259)
Zaključno, s obzirom na elemente navedene u uvodnim izjavama 257. i 258. preuzimanje nije obuhvaćeno zabranom iz točaka 39. i 40. Komunikacije o restrukturiranju. Osim toga, Komisija podsjeća da potreba Banke za potporom ne proizlazi iz lošeg upravljanja ili neprimjerenog preuzimanja rizika.
7.5.3.4. Zaključak o preuzimanju banke Citibank Greece
(260)
S obzirom na jedinstveno stanje Banke (106) i specifičnosti preuzimanja banke Citibank Greece, zaključuje se da je preuzimanje u skladu sa zahtjevima iz Komunikacije o restrukturiranju.
7.6. USKLAĐENOST MJERA A, B1, B2, B3 I B4 S KOMUNIKACIJOM O RESTRUKTURIRANJU
7.6.1. Izvori poteškoća i posljedice na procjenu u skladu s Komunikacijom o restrukturiranju
(261)
Kako je navedeno u odjeljcima 2.1.1. i 2.1.2., poteškoće s kojima se Banka susrela uglavnom proizlaze iz grčke dužničke krize i duboke recesije u Grčkoj i južnoj Europi. U pogledu prvog čimbenika grčka vlada izgubila je pristup financijskim tržištima i konačno je pregovorima morala dogovoriti sporazum s domaćim i međunarodnim vjerovnicima, program UPS-a, što je dovelo do korekcije potraživanja prema državi za 53,3 %. Osim toga, 31,5 % potraživanja zamijenjeno je za nove grčke državne obveznice s nižim kamatnim stopama i dužim dospijećima. U prosincu 2012. država je od grčkih banaka otkupila te nove grčke državne obveznice po cijeni od 30,2 % do 40,1 % njihove nominalne vrijednosti i na taj način kristalizirala dodatni gubitak grčkih banaka. Osim utjecaja programa UPS-a i otkupa duga na njezinu kapitalnu poziciju, Banka je zabilježila i velike odljeve depozita od 2010. do sredine 2012. zbog rizika da bi Grčka mogla izaći iz europodručja kao posljedica neodrživog javnog duga i gospodarske recesije.
(262)
Mjere B1, B2, B3 i B4 iznose 4 571 milijun EUR, što je manje od iznosa gubitka knjiženog nakon programa UPS-a (4 786 milijuna EUR). U tom slučaju, i ako poteškoće prije svega ne dovedu do prekomjernog preuzimanja rizika, u točki 14. Komunikacije o produženju iz 2011. navodi se da će Komisija ublažiti svoje zahtjeve.
(263)
Najveći dio potreba za kapitalom proizlazi iz redovne izloženosti financijske institucije riziku njezine matične zemlje. Navedena je činjenica istaknuta i u uvodnim izjavama 58. i 69. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Alpha. Komisija primjećuje i da je izloženost Banke grčkom državnom dugu bila manja od izloženosti drugih velikih grčkih banaka tako da se ne može smatrati da je nakupila prekomjernu izloženost državnom dugu. Zbog toga Banka ima manju potrebu za rješavanjem pitanja moralnog hazarda u svojem planu restrukturiranja od drugih potpomognutih financijskih institucija koje su nagomilale prekomjerne rizike. Budući da mjere potpore imaju manji učinak narušavanja, mjere poduzete u cilju ograničenja narušavanja stoga je potrebno razmjerno ublažiti. S obzirom na to da program UPS-a i otkup duga čine otpis duga u korist države, naknada države pri dokapitalizaciji banaka može biti niža.
(264)
Međutim, s obzirom na to da se grčko gospodarstvo od 2008. smanjilo za otprilike 25 % i da je Banka preuzela manje održivu banku u obliku banke Emporiki, Banka mora prilagoditi svoju organizaciju, strukturu troškova i poslovnu mrežu tom novom okruženju kako bi ponovno uspostavila profitabilnost. Stoga, neovisno o izostanku pitanja moralnog hazarda, Banka mora racionalizirati svoje poslovanje u Grčkoj kako bi osigurala dugoročnu održivost.
(265)
Drugi važan izvor gubitaka za Banku bili su krediti koje je odobrila grčkom stanovništvu i poslovnim subjektima. Komisija smatra da su navedeni gubitci uglavnom posljedica smanjenja BDP-a zbog iznimno duge i produljene recesije od otprilike 25 % tijekom pet godina, a ne rizičnog kreditiranja koje je odobrila Banka. Kao rezultat toga, potporom dodijeljenom za pokriće tih gubitaka ne stvara se moralni hazard, što se događa ako se potporom banka štiti od posljedica prošlih rizičnih aktivnosti. Potpora stoga ima manje narušavajući učinak (107).
(266)
Međutim, dio potreba Banke za kapitalom i gubitaka po kreditima proizlazi iz nekih međunarodnih društava kćeri. Na primjer, 2012. djelatnostima na Cipru, u Rumunjskoj, Srbiji, Makedoniji i Bugarskoj stvoreni su gubitci, dok se djelatnostima u Albaniji samo došlo do točke pokrića. Ispitivanjem otpornosti na stres provedenim 2012. radi određivanja potreba Banke za kapitalom pokazalo se da su projekcije gubitaka po inozemnim kreditima iznosile 921 milijun EUR u osnovnom scenariju i 1 201 milijun EUR u nepovoljnom scenariju. Osim toga, inozemnom imovinom smanjivala se likvidnost jer je financiranje unutar grupe iznosilo nekoliko milijardi eura.
(267)
Zaključno, budući da je među četirima najvećim grčkim bankama Banka držala najmanje grčkih državnih obveznica u vrijeme UPS-a i da je gubitak proizašao iz UPS-a bio veći od potpore primljene u okviru mjera B, B2, B3 i B4, može se zaključiti da su većina gubitaka i potpora za kapitalom obuhvaćeni točkom 14. Komunikacije o produženju iz 2011. kojom se Komisiji omogućuje ublažavanje njezinih zahtjeva. Dio potrebe za potporom proizlazi iz grčkih gubitaka po kreditima zbog iznimno duboke i duge recesije, a ne zbog rizičnog kreditiranja. Takvom se potporom ne stvara moralni hazard i stoga ona ima manje narušavajući učinak.
(268)
Konačno, ograničeni dio potpore za kapitalom proizlazi iz vlastitog rizika koji Banka preuzima u pogledu svojih inozemnih društava kćeri.
7.6.2. Održivost
(269)
Planom restrukturiranja mora se osigurati da financijska institucija može ponovno uspostaviti svoju dugoročnu održivost do kraja razdoblja restrukturiranja (odjeljak 2. Komunikacije o restrukturiranju). U ovom slučaju razdoblje restrukturiranja definirano je kao razdoblje od datuma donošenja ove Odluke do 31. prosinca 2018.
(270)
U skladu s točkama 9., 10. i 11. Komunikacije o restrukturiranju Grčka je dostavila sveobuhvatan i detaljan plan restrukturiranja u kojem se nalaze potpune informacije o poslovnom modelu Banke. U planu su utvrđeni i razlozi poteškoća s kojima se Banka susrela te mjere poduzete u cilju rješavanja svih pitanja održivosti s kojima se suočila. Točnije, u planu restrukturiranja opisana je strategija koja je odabrana za očuvanje učinkovitosti poslovanja Banke i rješavanje visoke razine loših kredita, njezine osjetljive likvidnosne i kapitalne pozicije te njezinih inozemnih poslovnih jedinica koje su se posljednjih godina oslanjale na svoje matično društvo radi financiranja i kapitala.
7.6.2.1. Bankarsko poslovanje u Grčkoj
(271)
U pogledu likvidnosti i oslanjanja Banke na financiranje iz Eurosustava u okviru plana restrukturiranja predviđen je ograničen rast bilance u Grčkoj, dok bi depozitna osnova ponovno trebala rasti. Oslanjanje na likvidnosnu pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država, koje je već zabilježilo pad, nastavit će se smanjivati, čime će se Banci pomoći da smanji svoj trošak financiranja.
(272)
Preuzetom obvezom u pogledu omjera kredita i depozita navedenom u uvodnoj izjavi 118. osigurat će se održivost strukture bilance Banke do kraja razdoblja restrukturiranja. Prodajom vrijednosnih papira i drugih sporednih djelatnosti poboljšat će se likvidnosna pozicija Banke. Budući da je likvidnosna pozicija Banke još uvijek pod pritiskom, Komisija može prihvatiti zahtjev grčkih nadležnih tijela da se odobri pružanje likvidnosti Banci u okviru mjere osiguranja jamstva i mjere zaduživanja izdavanjem državnih obveznica iz Programa potpore grčkim bankama te u okviru likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država.
(273)
Kako bi snizila svoje troškove financiranja, Grčka je preuzela i obvezu da će Banka nastaviti smanjivati kamatne stope koje plaća na depozite u Grčkoj, kako je opisano u uvodnoj izjavi 118. To smanjenje troška depozita bit će ključno u poboljšanju profitabilnosti Banke prije rezerviranja.
(274)
Od početka krize Banka je počela racionalizirati svoju poslovnu mrežu u Grčkoj smanjenjem broja podružnica i zaposlenika (108). Do 2017. ukupni će se troškovi Banke smanjiti za dodatnih […] % u odnosu na 2013. Kako bi postigla taj cilj, Grčka se obvezala da će Banka u Grčkoj smanjiti broj svojih podružnica na […] i zaposlenika na […] do 31. prosinca 2017., uz najviše ukupne troškove (109) u Grčkoj od […] milijuna EUR. Očekivani omjer troškova i prihoda bit će manji od […] % na kraju razdoblja restrukturiranja. Komisija smatra da se planom restrukturiranja zadržava učinkovitost Banke u novom tržišnom okruženju.
(275)
Rješavanje loših kredita drugo je ključno područje jer su oni 31. prosinca 2013. činili 32,4 % portfelja (110). Banka planira poboljšati svoju kreditnu politiku (ograničenja, pokrivenost kolaterala) i usmjeriti se na osnovne djelatnosti kako bi svoje gubitke smanjila na najmanju moguću mjeru. Grčka se obvezala i da će Banka poštovati visoke standarde u pogledu svoje kreditne politike kako bi upravljala rizicima i povećala vrijednost za Banku u svakoj fazi kreditnog postupka, kako je opisano u uvodnoj izjavi 122.
7.6.2.2. Korporativno upravljanje
(276)
Drugi je važan element upravljanje Bankom jer je GFFS vlasnik 69,9 % (111) dionica Banke nakon povećanja temeljnog kapitala iz 2014., ali s ograničenim glasačkim pravima. Osim toga, neki privatni ulagatelji pod čijom je Banka kontrolom vlasnici su i varanata te bi stoga ostvarili punu korist u slučaju da se cijena dionica naglo poveća tijekom razdoblja restrukturiranja. Budući da bi u takvoj situaciji moglo doći do moralnog hazarda, Banka i GFFS dogovorili su 2013. poseban okvir odnosa. Tim se sporazumom štiti svakodnevno poslovanje Banke od uplitanja njezinih velikih dioničara, pri čemu se istodobno osigurava da GFFS može nadzirati provedbu plana restrukturiranja i odgovarajućim savjetovanjem spriječiti upravu Banke u preuzimanju prekomjernog rizika. Banka se obvezala i pažljivo nadzirati svoju izloženost prema povezanim dužnicima. Komisija napominje činjenicu da GFFS ponovno dobiva glasačka prava ako Banka ne provodi svoj plan restrukturiranja.
7.6.2.3. Međunarodne djelatnosti
(277)
Zbog nekih međunarodnih djelatnosti Banke u prošlosti su smanjeni kapital, likvidnost i profitabilnost Banke, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 266.
(278)
U planu restrukturiranja očekuje se da će se Banka i dalje ponovno usredotočiti na domaće tržište. Banka je već prodala svoje neprofitabilno društvo kći u Ukrajini. Pokrenula je i racionalizaciju ostalih društava kćeri kako bi ojačala postupak preuzimanja zajmova i smanjila manjak financiranja društava kćeri. Banka planira daljnju racionalizaciju svoje mreže u zadržanim društvima kćerima, kako je opisano u uvodnoj izjavi 109.
(279)
Ukupan iznos inozemne imovine najmanje će se smanjiti za dodatnih […] % do 31. prosinca 2017. (u odnosu na 31. prosinca 2012.).
(280)
Ukupna profitabilnost međunarodnih djelatnosti ponovo će se uspostaviti od […] nadalje.
(281)
Stoga Komisija smatra da će Banka u dostatnoj mjeri restrukturirati i smanjiti inozemne poslovne jedinice kako bi izbjegla izloženost dodatnim potrebama za kapitalom i manjak likvidnosti u budućnosti. Preuzetom obvezom opisanom u uvodnoj izjavi 119. kojom se onemogućuje unos velikih iznosa kapitala u međunarodna društva kćeri Banke osigurava se i da inozemna društva kćeri ne predstavljaju prijetnju kapitalu ili likvidnosti.
7.6.2.4. Zaključak o održivosti
(282)
Osnovni scenarij opisan u odjeljku 2.4. pokazuje da će na kraju razdoblja restrukturiranja Banka moći ostvariti povrat kojim će joj se omogućiti pokrivanje svih troškova i odgovarajući povrat na kapital, uzimajući u obzir profil rizičnosti. Istodobno se očekuje da će kapitalna pozicija Banke ostati na zadovoljavajućoj razini.
(283)
Konačno, Komisija uzima u obzir negativan scenarij opisan u planu restrukturiranja Banke koji su dostavila grčka nadležna tijela. Taj negativan scenarij temelji se na nizu pretpostavki koje su dogovorene s GFFS-om. Komisija uzima u obzir dulju i dublju recesiju te jaču deflaciju cijena nekretnina (112). Plan restrukturiranja pokazuje da je Banka u stanju podnijeti razumnu količinu stresa jer u negativnom scenariju Banka ostaje profitabilna i dobro kapitalizirana na kraju razdoblja restrukturiranja.
(284)
Iznos dodatnog kapitala koji je prikupljen 2014., odnosno 1,2 milijarde EUR, dovoljan je za svladavanje osnovnog scenarija u okviru ispitivanja otpornosti na stres iz 2013. u razdoblju restrukturiranja i za otplatu povlaštenih dionica, što je Banka učinila u travnju 2014. (113) Banka će Grčkoj središnjoj banci dostaviti i mogući plan kapitala s mjerama koje će se provesti ako se gospodarsko okruženje dodatno pogorša. Komisija podsjeća da je u procjeni potreba za kapitalom u skladu s osnovnim scenarijem Grčka središnja banka već uvela nekoliko prilagodbi koje su dovele do povećanja potreba za kapitalom u usporedbi s potrebama za kapitalom koje je Banka procijenila u vlastitom osnovnom scenariju. Komisija stoga smatra da potrebe za kapitalom iz osnovnog scenarija koje je procijenila Grčka središnja banka podrazumijevaju određenu razinu stresa. Kako bi zaključila da je Banka održiva, Komisija ne zahtjeva da Banka unaprijed ima dovoljno kapitala kako bi pokrenula potrebe za kapitalom u stresnim uvjetima koje je procijenila Grčka središnja banka jer potonja procijenjena razina predstavlja visoku razinu stresa i jer prikupljanje kapitala u ožujku 2014. pokazuje da je Banka ponovno dobila pristup tržištima kapitala.
(285)
Osim toga, pozitivno je što Banka neće dodatno ulagati u špekulativne papire, što će pomoći očuvanju njezine kapitalne i likvidnosne pozicije.
(286)
Stoga se zaključuje da je Banka poduzela dostatne mjere kako bi ponovno uspostavila vlastitu dugoročnu održivost.
7.6.3. Vlastiti doprinos i podjela obveza
(287)
Kako je navedeno u Komunikaciji o restrukturiranju, banke i njihovi dionici trebaju pridonijeti restrukturiranju u najvećoj mogućoj mjeri kako bi se osiguralo da je potpora ograničena na najmanju potrebnu mjeru. Stoga bi banke trebale upotrebljavati vlastita sredstva za financiranje restrukturiranja, na primjer prodajom imovine, dok bi dionici trebali apsorbirati gubitke banke ako je to moguće.
7.6.3.1. Vlastiti doprinos Banke: otuđenja i smanjenje troškova
(288)
Banka je već otuđila neke manje inozemne poslovne jedinice (Ukrajina) i razdužila dio svojeg portfelja kako bi poboljšala svoju adekvatnost kapitala i likvidnosnu poziciju. Na primjer, Banka je razdužila 1,9 milijardi EUR inozemne imovine od 2009. do 2013. (114).
(289)
U planu restrukturiranja predviđena je prodaja dodatne imovine u jugoistočnoj Europi, kako je opisano u uvodnoj izjavi 107. Uzimajući u obzir razduživanje i otuđenja koja su već provedena Banka će nakon provedbe tih preuzetih obveza znatno smanjiti svoju geografsku prisutnost u jugoistočnoj Europi. Osim toga, smanjenjem međunarodne imovine Banke znatno će se smanjiti mogući rizik da će potpora biti potrebna u budućnosti. Time se stoga pomaže smanjiti iznos potpore na najmanju moguću mjeru.
(290)
Banka je 2007. prodala svoje djelatnosti povezane s osiguranjem. Stoga nema znatnu djelatnost na tom tržištu koju bi mogla prodati u cilju stvaranja prihoda.
(291)
Kako bi ograničila svoje potrebe za kapitalom, Banka neće upotrebljavati kapital kako bi podržala ili povećala svoja inozemna društva kćeri, kako je opisano u uvodnoj izjavi 119. Osim toga, u obvezama koje je preuzela Grčka navodi se da Banka neće izvršiti daljnja preuzimanja.
(292)
Banka sudjeluje i u programu sveobuhvatnog smanjenja troškova, kako je navedeno u odjeljku 2.4.2. Njezini troškovi dodatno će se snižavati do 2017. Smanjen je broj njezinih zaposlenika te u smanjene i plaće. Osim toga, Grčka se obvezala ograničiti naknade upraviteljima Banke, […].
7.6.3.2. Podjela obveza među prijašnjim dioničarima i prikupljanje novog kapitala na tržištu
(293)
Udjeli prijašnjih dioničara Banke razvodnjeni su izdavanjem prava na dionice provedenim 2009. (115) te ponovno dokapitalizacijom koju je proveo GFFS (mjera B4) i prikupljanjem privatnog kapitala u 2013. i ožujku 2014. Na primjer, udjel koji su držali dioničari Banke, koji su u to vrijeme uključivali ulagatelje koji su unijeli novac 2009., smanjen je sa 100 % prije dokapitalizacije iz proljeća 2013. na samo 4,9 % nakon te dokapitalizacije. Osim toga, Banka nije isplatila nikakve dividende u novcu od 2008. Osim te podjele obveze među prijašnjim dioničarima, Banka je od početka krize 2008. prikupila znatan iznos privatnog kapitala, odnosno 986 milijuna EUR u 2009., 550 milijuna EUR u 2013. i 1 200 milijuna EUR u 2014.
7.6.3.3. Podjela obveza među imateljima podređenog duga
(294)
Imatelji podređenog duga Banke pridonijeli su plaćanju troškova restrukturiranja Banke. Banka je u nekoliko navrata provela upravljanje pasivom kako bi prikupila kapital. Ukupan iznos razmijenjenih obveza iznosio je 828 milijuna EUR, uz kapitalni dobitak od 436 milijuna EUR, kako je opisano u uvodnoj izjavi 114.
(295)
Još uvijek nepodmireni instrumenti podliježu zabrani isplate kupona navedenoj u uvodnoj izjavi 124. Stoga Komisija smatra da je odgovarajuća podjela obveza među privatnim ulagateljima Banke u hibridni kapital osigurana i da su u tom pogledu ispunjeni zahtjevi iz Komunikacije o restrukturiranju.
7.6.3.4. Zaključak o vlastitom doprinosu i podjeli obveza
(296)
U usporedbi s ukupnom primljenom dokapitalizacijom koju je provela država, vlastiti doprinos i podjela obveza, posebno u obliku prodaje imovine i smanjenja kreditnog portfelja, znatno su manji od onih koje bi Komisija inače smatrala dostatnima. Smanjenje se odnosi samo na inozemne djelatnosti (116) koje čine ograničeni dio Banke (117); restrukturiranjem nije predviđeno smanjenje portfelja kredita i depozita u Grčkoj. Međutim, s obzirom na elemente opisane u odjeljku 7.6.1., a posebno na činjenicu da je banka Alpha dobila najmanju potporu među velikim grčkim bankama te da je potpora prihvatljiva za izuzeće iz točke 14. Komunikacije o produženju iz 2011., u skladu s kojom Komisija može prihvatiti manji vlastiti doprinos i podjelu obveza, može se smatrati da su planom restrukturiranja predviđene dostatne mjere u pogledu vlastitog doprinosa i podjele obveza.
7.6.4. Mjere kojima se ograničuje narušavanje tržišnog natjecanja
(297)
U Komunikaciji o restrukturiranju zahtijeva se da se planom restrukturiranja predlože mjere kojima se ograničuju narušavanja tržišnog natjecanja i osigurava konkurentan bankarski sektor. Štoviše, navedenim je mjerama potrebno obuhvatiti i pitanja moralnog hazarda te osigurati da se državna potpora ne upotrebljava za financiranje ponašanja koje je u suprotnosti s tržišnim natjecanjem.
(298)
U točki 31. Komunikacije o restrukturiranju navodi se da pri procjeni iznosa potpore i nastalih narušavanja tržišnog natjecanja Komisija mora uzeti u obzir apsolutni i relativni iznos primljene državne potpore te stupanj podjele obveza i položaj financijske institucije na tržištu nakon restrukturiranja. U tom pogledu Komisija podsjeća da je Banka od države primila potporu u obliku kapitala koja je činila 12 % njezine rizikom ponderirane imovine (118). Osim toga, Banka je primila jamstva za likvidnost koja su 30. studenoga 2011. iznosila 14 milijardi EUR i kredite u obliku državnih obveznica u iznosu od 1,6 milijardi EUR 30. rujna 2011., što je zajedno predstavljalo 25 % bilance Banke na taj datum. Osim toga, banka je primila likvidnosnu pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država. Mjere za ograničenje mogućih narušavanja tržišnog natjecanja stoga su opravdane s obzirom na velik iznos potpore. Uz to, tržišni je udjel Banke u Grčkoj velik, s tržišnim udjelima od 15 % za kredite i 13 % za depozite na dan 31. prosinca 2012. Preuzimanjem banke Emporiki i, u znatno manjoj mjeri, triju zadružnih banaka te djelatnosti banke Citibank u Grčkoj povećani su tržišni udjeli Banke. Nakon preuzimanja banke Emporiki tržišni udjeli Banke u pogledu depozita u Grčkoj činili su 30. lipnja 2013. 21 %, dok je njezin tržišni udjel u pogledu hipoteka na stambene nekretnine iznosio 23 %, u pogledu potrošačkih kredita 20 % i u pogledu kredita poduzećima 21 % (119). Nakon preuzimanja djelatnosti banke Citibank u Grčkoj tržišni udjel Banke u pogledu depozita povećao se za manje od 1 %.
(299)
Komisija podsjeća na to da su poteškoće Banke uglavnom proizišle iz vanjskih šokova, kao što je grčka dužnička kriza i produljena recesija koja je zaustavila razvoj grčkoga gospodarstva od 2008., kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 69. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Alpha. Potreba za rješavanjem pitanja moralnog hazarda smanjena je jer Banka nije preuzela prekomjerne rizike. Kako je obrazloženo u odjeljku 7.6.1. ove Odluke, učinak narušavanja mjera potpore niži je od tih čimbenika, kao što je i potreba za mjerama kojima će se ograničiti narušavanja tržišnog natjecanja. Zbog toga Komisija iznimno može prihvatiti da, unatoč visokom iznosu otpore i velikom tržišnom udjelu, planom restrukturiranja nije predviđeno smanjenje bilance i kredita u Grčkoj.
(300)
Međutim, Komisija napominje da je dokapitalizacijama koje je provela država Banci omogućen nastavak bankarskog poslovanja na inozemnim tržištima.
(301)
U tom pogledu Komisija napominje da će Banka, osim što se već razdužila i restrukturira, dodatno restrukturirati i razdužiti svoju inozemnu imovinu do 30. lipnja 2018. (120) te ispuniti obvezu u pogledu neupotrebljavanja potpore za financiranje rasta tih djelatnosti. Potpora se stoga neće upotrebljavati za narušavanje tržišnog natjecanja na tim stranim tržištima.
(302)
Grčka se obvezala poštovati i zabranu preuzimanja, pobrinuvši se da Banka primljenu državnu potporu neće upotrijebiti za preuzimanje novog poduzeća. Navedenom se zabranom bolje osigurava da se potpora upotrebljava isključivo kao potpora ponovnom uspostavljanju održivosti grčkog bankarskog poslovanja, a ne za rast, na primjer, na inozemnim tržištima.
(303)
Preuzetom obvezom u pogledu smanjenja potpore plaćene na grčke depozite s neodrživo visokih razina isto se tako osigurava da se potpora neće upotrebljavati za financiranje neodrživih strategija prikupljanja depozita kojima se narušava tržišno natjecanje na grčkom tržištu. Slično tome, preuzetom obvezom u pogledu provedbe strožih smjernica za određivanje cijene novih kredita, na temelju odgovarajuće procjene kreditnog rizika, spriječit će se Banku da ne narušava tržišno natjecanje na grčkom tržištu upotrebom neprimjerenih strategija određivanja cijena kredita klijentima.
(304)
Uzimajući u obzir specifičnu situaciju opisanu u odjeljku 7.6.1. i mjere predviđene u planu restrukturiranja, Komisija smatra da su one dostatna zaštita za ograničavanje narušavanja tržišnog natjecanja.
7.7. PRAĆENJE
(305)
U skladu s odjeljkom 5. Komunikacije o restrukturiranju potrebna su redovita izvješća kako bi se Komisiji omogućilo da provjeri provodi li se plan restrukturiranja na odgovarajući način. Kako je navedeno u obvezama koje je Grčka preuzela (121), ona će osigurati da povjerenik za praćenje, kojeg je Banka već imenovala uz odobrenje Komisije, do kraja razdoblja restrukturiranja, odnosno do 31. prosinca 2018., prati obveze koje je Grčka preuzela u pogledu restrukturiranja poslovanja u Grčkoj i inozemstvu te korporativnog upravljanja i komercijalnog poslovanja. Stoga se može zaključiti da će se provedba plana restrukturiranja primjereno pratiti.
8. ZAKLJUČAK
(306)
Zaključeno je da je Grčka nezakonito provela mjere potpore B1, B2, B3 i B4 suprotno članku 108. stavku 3. Ugovora jer su provedene prije službene odobrenja Komisije. Međutim, Komisija smatra da je plan restrukturiranja, zajedno s preuzetim obvezama iz Priloga kojima se osigurava ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti Banke, dovoljan u pogledu podjele obveza i vlastitog doprinosa te da je prikladan i razmjeran kako bi se njime nadoknadili učinci narušavanja tržišnog natjecanja mjera potpore koje su ispitane u ovoj Odluci. Dostavljenim planom restrukturiranja i preuzetim obvezama ispunjuju se kriteriji iz Komunikacije o restrukturiranju te se mjere potpore stoga mogu smatrati spojivima s unutarnjim tržištem,
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
1. Sljedeće mjere koje je Grčka provela čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora:
(a)
likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama koju je banci Alpha Bank S.A. pružila Grčka središnja banka i za koju jamči Grčka (mjera L2);
(b)
druga dokapitalizacija za premošćivanje od 1 042 milijuna EUR koju je Grčki fond za financijsku stabilnost („GFFS”) odobrio banci Alpha Bank S.A. u prosincu 2012. (mjera B2);
(c)
pismo o preuzimanju obveze od 1 629 milijuna EUR koju je GFFS odobrio banci Alpha Bank S.A. 21. prosinca 2012. (mjera B3);
(d)
dokapitalizacija od 4 021 milijun EUR koju je GFFS odobrio banci Alpha Bank S.A. u proljeće 2013. (mjera B4).
2. Financiranje ukupnog manjka financijskih sredstava u iznosu od 427 milijuna EUR koje je u okviru prijenosa odabrane imovine i obveza zadružnih banaka Dodecanese, Evia i Western Macedonia GFFS osigurao banci Alpha Bank S.A. u prosincu 2013. ne čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.
3. Uzimajući u obzir plan restrukturiranja koji se odnosi na grupaciju Alpha Bank (banka Alpha i sva njezina društva kćeri i podružnice) dostavljen 12. lipnja 2014. te obveze koje je Grčka preuzela tog datuma, sljedeća državna potpora spojiva je s unutarnjim tržištem:
(a)
dokapitalizacija od 940 milijuna EUR koju je Grčka odobrila banci Alpha Bank S.A. u svibnju 2009. u okviru mjere dokapitalizacije (mjera A);
(b)
likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama koju je banci Alpha Bank S.A. pružila Grčka središnja banka i za koju Grčka jamči od srpnja 2011. u iznosu od 23,6 milijardi EUR od 31. prosinca 2012. (mjera L2);
(c)
prva dokapitalizacija za premošćivanje od 1 900 milijuna EUR koju je GFFS odobrio banci Alpha Bank S.A. u svibnju 2012. (mjera B1);
(d)
druga dokapitalizacija za premošćivanje od 1 042 milijuna EUR koju je GFFS odobrio banci Alpha Bank S.A. u prosincu 2012. (mjera B2);
(e)
pismo o preuzimanju obveze od 1 629 milijuna EUR koju je GFFS odobrio banci Alpha Bank S.A. 21. prosinca 2012. (mjera B3);
(f)
dokapitalizacija od 4 021 milijun EUR koju je GFFS odobrio banci Alpha Bank S.A. u svibnju 2013. (mjera B4).
Članak 2.
Ova je Odluka upućena Helenskoj Republici.
Sastavljeno u Bruxellesu 9. srpnja 2014.