KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1072/2012
af 14. november 2012
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale med oprindelse i Folkerepublikken Kina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. SAGSFORLØB
1. Indledning
(1)
Kommissionen offentliggjorde den 16. februar 2012 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»det pågældende land« eller »Kina«).
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 3. januar 2012 på vegne af EU-producenter (»klagerne«), der tegner sig for over 30 % af den samlede produktion i Unionen af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der var tale om dumping af den nævnte vare, og at dette forvoldte væsentlig skade, hvilket blev betragtet som en tilstrækkelig begrundelse for indledning af en procedure.
2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen underrettede officielt klagerne, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter i Kina, importører, forhandlere, brugere, leverandører og sammenslutninger, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for Kina om indledningen af proceduren. Kommissionen underrettede også producenter i Den Russiske Føderation, der var foreslået som et muligt referenceland i indledningsmeddelelsen. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede om en høring og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(4)
På baggrund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter og ikke forretningsmæssigt forbundne importører blev eksporterende producenter og ikke forretningsmæssigt forbundne importører i indledningsmeddelelsen anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i perioden fra 1. januar 2011 til 31. december 2011. Disse oplysninger gav Kommissionen mulighed for, jf. artikel 17 i grundforordningen, at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage en prøve.
(5)
På baggrund af det store antal EU-producenter, der var berørt af proceduren, meddelte Kommissionen i indledningsmeddelelsen, at den midlertidigt havde udtaget en stikprøve af EU-producenter for at fastsætte skaden, jf. grundforordningens artikel 17. Denne foreløbige udvælgelse fandt sted på grundlag af de oplysninger, der var tilgængelige for Kommissionen i indledningsfasen, og den var baseret på producenternes salgsmængde, deres størrelse og geografiske placering i Unionen og deres varesegment. Den omfattede seks EU-producenter, som dækkede alle vigtige varetyper og var beliggende i fem medlemsstater, og hvoraf to var små og mellemstore virksomheder. Den midlertidige stikprøve tegnede sig for over 15 % af den samlede anslåede EU-produktion. En af producenterne i den midlertidige stikprøve ønskede dog ikke at indgå i stikprøven, og flere interesserede parter tilkendegav, at en medlemsstat med en meget stor produktion var blevet overset og burde medtages i en repræsentativ stikprøve. På den baggrund ændrede Kommissionen sin midlertidige stikprøve, og den endelige stikprøve omfattede derefter syv EU-producenter, som dækkede alle vigtige varetyper og var beliggende i seks medlemsstater, og hvoraf to var små og mellemstore virksomheder. Denne stikprøve tegnede sig for over 20 % af den samlede anslåede EU-produktion.
(6)
Omkring 400 eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter i Kina, som tegner sig for over 60 % af den samlede eksport, indsendte de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af de modtagne oplysninger udtog Kommissionen foreløbigt en stikprøve på fem eksporterende producenter, der tegnede sig for den største eksportmængde til EU, og opfordrede alle eksporterende producenter, som Kommissionen havde kendskab til, til at indgive bemærkninger til den foreslåede stikprøve. To eksporterende producenter, der midlertidigt var udtaget til stikprøven, korrigerede derefter deres stikprøveoplysninger, således at deres eksportmængde ikke var tilstrækkelig til, at de kunne udtages til stikprøven. Kommissionen udtog derefter den endelige stikprøve med de ajourførte fem største virksomheder målt i eksportmængde. Ud af alle samarbejdsvillige eksporterende producenter tegner de udtagne virksomheder sig for næsten 20 % af eksporten til Unionen.
(7)
Følgende virksomheder eller grupper af virksomheder blev endeligt udtaget til stikprøven:
a)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd og de dermed forbundne selskaber
b)
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd og de dermed forbundne selskaber
c)
CHL International Ltd og de dermed forbundne selskaber
d)
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited og de dermed forbundne selskaber (»Niceton«)
e)
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
(8)
En virksomhed anfægtede udvælgelsen af virksomheder til stikprøven og fremførte, at den burde udtages til stikprøven. Den hævdede, at det ikke ville medføre et urimeligt antal udtagne virksomheder eller forsinke undersøgelsen, hvis den blev inkluderet i stikprøven, navnlig fordi virksomheden er en forholdsvis lille eksportør. Den hævdede endvidere, at den er udenlandsk ejet, og at stikprøven ikke ville være repræsentativ, hvis den ikke blev taget med.
(9)
Kommissionen minder om, at udvælgelsen af virksomheder til stikprøven fandt sted på grundlag af de største mængder i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, under hensyntagen til det antal producenter, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Eftersom virksomheden er en forholdsvis lille eksportør, ville det ikke øge stikprøvens repræsentativitet målt i eksportmængde at tage den med. Det bemærkes endvidere, at virksomheden gav sig til kende meget sent - fire måneder efter meddelelsen om den endelige udvælgelse til alle eksporterende producenter og også efter kontrolbesøg hos de udvalgte virksomheder. Anmodningen om at blive udtaget til stikprøven blev derfor afvist.
(10)
Mere end 60 ikke forretningsmæssigt forbundne importører besvarede stikprøvespørgsmålene inden fristens udløb og tilbød at deltage i proceduren. Af disse virksomheder blev fem udtaget til stikprøven. Disse fem ikke forretningsmæssigt forbundne importører blev udvalgt på basis af mængden og værdien af import og videresalg i Unionen, deres geografiske beliggenhed, deres forretningsmodel og deres varesegment. De stikprøveudvalgte virksomheder svarede til de største mængder og den største værdi af import og videresalg i Unionen, der kunne anses for repræsentativ, og som med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. I henhold til de tal, der blev indberettet i stikprøvefasen, tegnede de sig for ca. 6 % af importen af den pågældende vare i UP.
(11)
For at give de kinesiske eksporterende producenter, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de kinesiske eksporterende producenter, der havde anmodet om det, og til de kinesiske myndigheder.
(12)
11 kinesiske eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, eller om individuel behandling, hvis det af undersøgelsen fremgik, at de ikke opfyldte betingelserne for markedsøkonomisk behandling. Tre af disse ansøgere blev udtaget til stikprøven, men de øvrige otte gjorde ikke. En af disse eksporterende producenter, som ikke blev udtaget til stikprøven, trak efterfølgende sin anmodning om markedsøkonomisk behandling tilbage, men fastholdt sin anmodning om individuel behandling. De to resterende stikprøveudvalgte eksporterende producenter og fire andre virksomheder, der ikke var udtaget til stikprøven, anmodede kun om individuel behandling.
(13)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til de fem kinesiske eksporterende producenter i stikprøven og til næsten 300 andre eksporterende producenter i Kina, der havde anmodet herom. Der blev desuden sendt spørgeskemaer til de syv stikprøveudvalgte EU-producenter, de fem stikprøveudvalgte importører, fire sammenslutninger af detailhandlere og distributører samt til individuelle detailhandlere og distributører, der havde anmodet herom. Spørgeskemaer blev desuden sendt til eksporterende producenter i Indien, Tyrkiet, Brasilien, Thailand og Rusland, der blev betragtet som egnede til udvælgelse som referenceland.
(14)
Der indkom besvarelser fra 13 eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter i Kina og fra tre producenter fra mulige referencelande (Brasilien, Thailand og Rusland). Der indkom desuden spørgeskemabesvarelser fra de syv stikprøveudvalgte EU-producenter og de fem stikprøveudvalgte importører. Spørgeskemabesvarelser blev også modtaget fra en detailhandler, en distributør og to sammenslutninger af detailhandlere og distributører.
(15)
Kommissionen modtog desuden bemærkninger fra mere end 20 importører, som ikke er forretningsmæssigt forbundet med en eksporterende producent, flere detailhandlere, en leverandør af markedsføringsprogrammer og Chinese Chamber of Light Industrial Products and Arts-Crafts (CCCLA).
(16)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en midlertidig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a) EU-producenter
(17)
Der blev aflagt kontrolbesøg hos de syv største stikprøveudvalgte EU-producenter.
(18)
De stikprøveudvalgte EU-producenter og de øvrige samarbejdsvillige EU-producenter anmodede i medfør af grundforordningens artikel 19 om, at deres identitet blev holdt fortrolig. De gjorde gældende, at offentliggørelsen af deres identitet kunne være skadelig for dem.
(19)
Visse klagende EU-producenter leverer nemlig til kunder i Unionen, som også modtager varer fra Kina, og som således har direkte gavn af denne import. Disse klagere fandt derfor, at de var i en følsom position, eftersom visse af deres kunder kunne tage det ilde op, at de indgiver eller støtter en klage over påstået skadelig dumping. De fandt derfor, at der var risiko for gengældelse fra nogle af deres kunder. Nogle klagende EU-producenter eksporterer desuden også til Kina. Disse virksomheder vurderede, at indgivelse af eller støtte til en klage over påstået skadevoldende dumping kunne udgøre en trussel mod deres virksomhed i Kina. Anmodningen blev imødekommet, da den blev fundet tilstrækkeligt begrundet.
(20)
Repræsentanterne for visse eksporterende producenter, CCCLA og visse ikke forretningsmæssigt forbundne importører gjorde gældende, at de ikke på passende vis kunne udøve deres ret til at forsvare sig, fordi klagernes og de støttende parters identitet ikke var oplyst. De anførte, at parterne under disse omstændigheder blev afskåret fra at indgive bemærkninger om status, væsentlig skade, om hvorvidt producenter kunne blive udelukket fra en EU-erhvervsgren i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 1, litra a), og/eller om stikprøvens repræsentativitet. Det bemærkes dog, at Kommissionen sikrede, at disse forhold kunne bekræftes og er omhandlet i de dokumenter, der er tilgængelige for de interesserede parters kontrol, f.eks. korrespondance til interesserede parter, via notater om status og stikprøveudvælgelse og ved at kræve tilstrækkeligt dokumenterede indsendelser fra andre parter. Påstanden afvistes derfor.
b) Eksporterende producenter i Kina
-
Hunan Hualian China Industry Co, Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd og Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd (»Hunan Hualian«)
-
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd og Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Export & Import Co., Ltd (»Guangxi Sanhuan«)
-
CHL International Ltd og CHL Porcelain Industries Ltd (»CHL«)
-
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Shandong Silver Phoenix Company Limited og en dermed forretningsmæssigt forbundet handelsvirksomhed baseret i Hongkong, Niceton International Limited (»Niceton«)
-
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
-
Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd
-
Shenzhen Baosanhe Ceramics Industrial Co., Ltd
-
Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd
-
Chaozhou Mingyu Porcelain Industries Co., Ltd
-
Shenzhen Grand Collection Industrial Co., Ltd og Chaozhou Grand Collection Tableware Co., Ltd (»Grand Collection«)
-
Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd
-
Zibo Kun Yang Ceramic Corporation Limited
c) EU-importører
-
Symbol srl, Treviso, Italien
-
Metro AG, Düsseldorf, Tyskland
-
Ritzenhoff & Breker GmbH & Co. KG, Bad Driburg, Tyskland
-
Joseph Maeser GmbH, Dornbirn, Østrig
-
IKEA Supply AG, Pratteln, Schweiz
d) Eksporterende producenter i referencelandet
(21)
Den samarbejdsvillige brasilianske producentvirksomhed anmodede om, at virksomhedens identitet blev holdt fortrolig, idet offentliggørelsen heraf kunne være skadelig for den. Anmodningen blev vurderet berettiget og blev derfor imødekommet.
3. Undersøgelsesperiode
(22)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. januar 2011 til den 31. december 2011 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser, som var relevante for vurderingen af skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2008 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
(23)
Klagerne fremførte, at skadesvurderingsperioden burde udvides med et år og begynde i 2007, mens CCCLA fremførte, at den burde forkortes med et år og dermed først begynde i 2009. Med hensyn til det første krav blev det ikke imødekommet, idet intet i dokumentationen underbyggede, at en periode på fem år ville afspejle udviklingen bedre, som foreslået af klagerne. Med hensyn til den anden påstand henviste CCCLA generelt til WTO's retspraksis, som ville have fastslået, at WTO-medlemmer ikke kan vælge en basislinje, som kun resulterer i en sammenligning fra punkt til punkt, og at det ville være vanskeligt for WTO-medlemmet at dokumentere, at der foreligger væsentlig skade, hvis en ændring af basislinjeåret nemt kan ændre resultatet vedrørende en skade. Undersøgelsen viste dog, at en forkortelse af den betragtede periode i dette tilfælde ville resultere i en unødvendigt kort analyseperiode, der i lyset af den økonomiske krises indvirkning på visse indikatorer kunne have givet et skævt billede af skadens udvikling. Disse påstande blev derfor foreløbigt afvist.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(24)
Den pågældende vare er bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale henhørende under KN-kode6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 og ex 6912 00 90 med oprindelse i Kina (»den pågældende vare«). Den kan være af porcelæn, almindeligt ler, stentøj, fajance eller fint ler eller andre materialer. De primære råmaterialer omfatter mineraler, som f.eks. kaolin, feldspat og kvarts, og sammensætningen af de anvendte råmaterialer bestemmer typen af den færdigproducerede keramiske vare.
(25)
Bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale handles i mange forskellige former, som har udviklet sig med tiden. De anvendes mange forskellige steder, f.eks. i husholdninger, hoteller, restauranter og plejeinstitutioner.
1.1. Påstand om udelukkelse
(26)
I løbet af undersøgelsen blev en række påstande om udelukkelse af bestemte varer fra varedækningen forelagt og analyseret. Analysen af disse påstande er opsummeret i det følgende.
1.1.1. (Fint) benporcelæn
(27)
I sin fremstilling anførte CCCLA, at (fint) benporcelæn burde udelukkes fra varedækningen i denne undersøgelse. (Fint) benporcelæn er angiveligt grundlæggende forskelligt fra andre typer bordservice og køkkenartikler som følge af forskelle i de fysiske egenskaber, produktionsprocesser, anvendelsesformål og forbrugeropfattelse. Det er fremstillet af benaske, og det er kendetegnet ved en særlig hvidhed og gennemskinnelighed. Med en meget høj mekanisk styrke og modstandsdygtighed mod skår kan det produceres i meget tyndere tværsnit i en mere avanceret og dyrere produktionsproces, der typisk ikke anvendes af EU-producenter. Endvidere producerer kun få EU-producenter (fint) benporcelæn.
(28)
Med hensyn til disse påstande viste undersøgelsen for det første, at der ikke findes en universelt anerkendt definition af benporcelæn. (Fint) benporcelæn er kun én type blødt porcelæn, hvor en stor del af råmaterialerne er de samme som i andre varer af keramisk materiale. I sin fremstilling modsagde CCCLA sig selv med hensyn til kombinationen og andelen af de forskellige bestanddele. For det andet bekræftede undersøgelsen ikke, at (fint) benporcelæn kræver en meget mere avanceret produktionsproces. For det tredje er anvendelsen af (fint) benporcelæn til bordservice identisk overalt, uanset om det drejer sig om Kina eller EU. Hårdheden og robustheden er desuden ikke specifik for (fint) benporcelæn. Bordservice af keramisk materiale til f.eks. restauranter eller catering er også særligt hårdt og robust. Sidst, men ikke mindst, fremstilles (fint) benporcelæn af en række EU-producenter, og det konkurrerer med importen af (fint) benporcelæn med oprindelse i Kina. Påstanden om udelukkelse af (fint) benporcelæn fra varedækningen i denne undersøgelse afvises derfor foreløbigt.
1.1.2. (Køkken)knive af keramiske materialer
(29)
To eksporterende producenter, CCCLA og en række importører anførte, at (køkken)knive af keramiske materialer burde udelukkes fra varedækningen. I denne påstand hævdes det, at sådanne knive og andre typer bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale som følge af deres særlige egenskaber ikke kunne betragtes som én og samme vare. (Køkken)knive af keramiske materialer består oftest af et blad fremstillet af det keramiske materiale zirkoniumoxid, som ikke anvendes til »almindeligt« bordservice, som f.eks. kopper og tallerkener. Deres substituerbarhed med hovedkategorierne af den undersøgte vare vil være begrænset.
(30)
Undersøgelsen viste, at (køkken)knive af keramiske materialer har samme fysiske egenskaber (form og hårdhed), industrielle design og anvendelsesformål (udskæring) som (køkken)knive af metal. De er derfor forskellige fra de andre varer, der er omfattet af proceduren, fordi sidstnævnte primært er varer, der bruges som beholdere til fødevarer i kraft af deres specifikke udformning og fysiske egenskaber.
(31)
Det blev desuden fremført, at teknologien til produktion af sådanne (køkken)knive af keramiske materialer ikke findes i EU, og at en fortsættelse af undersøgelsen vedrørende (køkken)knive af keramiske materialer ville være i strid med EU's og WTO's regler. Klagerne anerkendte, at der, så vidt de vidste, ikke fandtes en sådan produktion i Unionen.
(32)
Det blev tilføjet, at (køkken)knive af keramiske materialer kun sælges fra eksklusive salgssteder, og at distributionskanaler (distributører af køkkenartikler) og den repræsentative sammenslutning (sammenslutning for skæreredskaber) også var forskellige. Undersøgelsen kunne dog ikke bekræfte, at disse forhold var afgørende for en anden forbrugeropfattelse sammenlignet med andre typer bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale.
(33)
Det blev endvidere fremført, at foranstaltninger vedrørende knive af keramiske materialer ikke ville genskabe redelige markedsvilkår for bordservice, men i stedet ville skade slutforbrugerne (af (køkken)knive af keramiske materialer). Nogle parter anførte, at der ikke kunne være tale om væsentlig skade for EU-erhvervsgrenen, eftersom (køkken)knive af keramiske materialer ikke produceres i Unionen. Kommissionen gjorde analysen af disse påstande betinget af en konklusion om, hvorvidt (køkken)knive af keramiske materialer og andre typer bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale kan betragtes som én og samme vare.
(34)
På grundlag af overvejelserne i betragtning 29 ovenfor konkluderede undersøgelsen foreløbigt, at (køkken)knive af keramiske materialer er grundlæggende forskellige fra andre typer bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale som følge af forskelle i fysiske egenskaber, produktionsprocesser og anvendelsesformål. Påstanden om at udelukke dem fra varedækningen i denne undersøgelse anerkendes derfor foreløbigt.
1.1.3. Varer med kinesisk/orientalsk udseende
(35)
To importører hævdede, at bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale med kinesisk/orientalsk udseende burde udelukkes fra varedækningen. Hovedbegrundelsen var, at denne type varer ikke produceres i Unionen, at efterspørgslen i Unionen efter disse varer altid var blevet dækket af import, og at import af denne type ikke ville have negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens markedsandel.
(36)
Undersøgelsen viste, at der hverken er en universelt anerkendt og objektiv definition af denne kategori eller særlige kendetegn, der identificerer den. EU-producenter kan desuden også fremstille denne stil. Bordservice og køkkenartikler med kinesisk/orientalsk udseende har endvidere ikke et unikt eller anderledes anvendelsesformål. Sidst, men ikke mindst, påviste undersøgelsen, at der i mange asiatiske restauranter anvendes bordservice i vestlig stil, og at de pågældende varer nemt kan erstattes. Påstanden om udelukkelse af varer med kinesisk/orientalsk udseende afvises derfor foreløbigt.
1.1.4. Jernporcelæn
(37)
Det blev på den ene side fremført, at jernporcelæn burde udelukkes fra varedækningen på grund af dets unikke fysiske egenskaber og produktionsproces. Med øget holdbarhed og styrke indeholder råmaterialerne til jernporcelæn angiveligt 6-10 % aluminiumspulver, mens forarbejdningsprocessen for råmaterialerne (kaolin) angiveligt er unik. Jernporcelæn kræver uddannet arbejdskraft og har en højere kvalitet og pris sammenlignet med traditionelt bordservice. Der er desuden ingen, som producerer det i Unionen.
(38)
På den anden side fremførte en importør, at jernporcelæn, der typisk anvendes på restauranter, tegner sig for en betydelig del af den samlede kinesiske produktion af keramiske materialer, og at resultaterne af undersøgelsen ville blive misvisende, hvis det blev udelukket.
(39)
Undersøgelsen viste, at der hverken er en universelt anerkendt og objektiv definition af jernporcelæn eller særlige kendetegn, der identificerer det. EU-producenter fremstiller desuden også denne type bordservice, og både EU-producerede og kinesiske varer konkurrerer direkte. Jernporcelæn har heller ikke et unikt eller anderledes anvendelsesformål. Påstanden om udelukkelse af jernporcelæn fra varedækningen i denne undersøgelse afvises derfor foreløbigt.
1.1.5. Håndlavet porcelæn
(40)
En svensk sammenslutning, som repræsenterer relevante svenske importører, argumenterede for en udelukkelse af håndlavet porcelæn fra varedækningen i denne undersøgelse. Den henviste til den gamle tradition for sådant håndværk i Kina, dets overkommelige pris og den anden forbrugeropfattelse af kinesiske håndlavede varer i forhold til ikkehåndlavede varer produceret i Unionen.
(41)
Undersøgelsen viste dog, at der ikke findes en universelt anerkendt/objektiv definition af denne kategori, og at flere EU-producenter rent faktisk fremstiller håndlavet porcelæn. Undersøgelsen påviste hverken grundlæggende forskellige fysiske egenskaber i forhold til andre former for bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale eller en anden forbrugeropfattelse sammenlignet med håndlavet porcelæn produceret i Unionen. Påstanden om udelukkelse af håndlavet porcelæn fra varedækningen i denne undersøgelse afvises derfor foreløbigt.
1.1.6. Håndmalet bordservice
(42)
Flere importører argumenterede for en udelukkelse af håndmalet bordservice fra varedækningen i denne undersøgelse. I argumenterne fremførtes det, at håndmalet bordservice er målrettet mod en bestemt forbrugertype, at det kan bruges til andre formål end traditionelt bordservice (f.eks. pynt), at det ikke produceres i kommercielle mængder i Unionen, og at det hverken er konkurrencedygtigt eller substituerbart med andet bordservice/andre køkkenartikler; argumenterne vedrørte desuden en anden forbrugeropfattelse, varens luksuriøse og mere skrøbelige karakter samt dens specifikke produktionsproces, som kræver mere arbejdskraft og højt kvalificerede arbejdere.
(43)
Undersøgelsen viste, at varen er fuldstændig identisk med ikkehåndmalet bordservice, indtil håndmalingen finder sted. Den viste også, at den øgede manuelle håndtering, der kræves i produktionsprocessen, ikke gør varen til en anden vare. For de fleste forbrugere er det faktisk vanskeligt, hvis ikke umuligt, at skelne håndmalet porcelæn fra ikkehåndmalet porcelæn. Undersøgelsen viste videre, at håndmalet bordservice normalt har det samme anvendelsesformål som andre typer bordservice af keramisk materiale, og at det ikke nødvendigvis er mere skrøbeligt. Den viste også, at flere EU-producenter rent faktisk fremstiller håndmalet porcelæn, og at varer fremstillet i Unionen og importerede varer konkurrerer direkte. Påstanden om udelukkelse af håndmalet bordservice fra varedækningen i denne undersøgelse afvises derfor foreløbigt.
1.1.7. Underglaseret figurativt håndmalet bordservice
(44)
En importør argumenterede for en udelukkelse af underglaseret figurativt håndmalet bordservice fra varedækningen i denne undersøgelse. I argumenterne fremførtes det, at underglaseret håndmalet bordservice kræver en anden produktionsproces, har et andet særligt anvendelsesformål (bruges til fødevarer, hvilket varer med maling på glasur angiveligt ikke kan) og har en anden kvalitet og andre fysiske kendetegn, nemlig fødevaresikkert og 100 % egnet til opvaskemaskine og mikrobølgeovn. Parten fremførte også, at ingen EU-producent kan eller er villig til at fremstille kommercielle mængder af underglaseret figurativt håndmalet bordservice, og tilkendegav, at der ikke er risiko for omgåelse, hvis underglaseret figurativt håndmalet bordservice udelukkes fra varedækningen i denne undersøgelse. Det hævdedes også, at forbrugerne ville opfatte det anderledes, idet det opfattes som et samler-/livsstilsobjekt snarere end en del af et mærke og ikke sælges som komplette stel.
(45)
Undersøgelsen viste dog, at der ikke findes en universelt anerkendt/objektiv definition af denne kategori, og at flere EU-producenter rent faktisk kan fremstille denne type porcelæn. Det blev desuden bemærket, at varer fremstillet i Unionen og importerede varer konkurrerer direkte. Undersøgelsen viste, at varen fysisk er fuldstændigt identisk med ikkehåndmalet bordservice, og at den gennemsnitlige forbruger ikke skelner mellem underglaseret figurativt håndmalet bordservice og andre typer dekoreret bordservice. Den viste også, at den øgede manuelle håndtering, der kræves i produktionsprocessen, ikke gør varen til en anden vare, og at underglaseret figurativt håndmalet bordservice grundlæggende har det samme anvendelsesformål som andre typer bordservice af keramisk materiale. Påstanden om udelukkelse af underglaseret figurativt håndmalet bordservice fra varedækningen i denne undersøgelse afvises derfor foreløbigt.
1.1.8. Bordservice produceret uden for EU
(46)
I nogle importørers fremstillinger hævdes det, at undersøgelsen bør begrænses til markeder, der forsynes af de klagende EU-producenter. Ellers vil told skade visse »specialiserede« importører, uden at de kan købe fra EU-producenter. Det fremføres også, at EU-producenter med mærkevarer ikke producerer for andre virksomheder, og at EU-producenter hverken effektuerer små ordrer eller arbejder med støbeforme, der kræves til bestemte former. EU-producenter er desuden ikke fleksible og tilbyder ikke gaveartikler.
(47)
Denne påstand afvises foreløbigt, da den er for bred og udefineret, og da der ikke er et objektivt grundlag for en sådan udelukkelse. EU-producenter har desuden et bredt vareudvalg og tilbyder regelmæssigt nye varer, således at kollektioner og varer løbende varierer. De typer varer og kvaliteter, der produceres af EU-erhvervsgrenen, findes også almindeligvis hos eksportører. Undersøgelsen viste endvidere, at nogle EU-producenter producerer varer under andre parters mærker. Den konstaterede også, at EU-producerede og kinesiske importerede varer konkurrerer direkte, nemt kan erstattes og har samme anvendelsesformål, lignende produktionsprocesser og kundeopfattelse. Spørgsmålet om fleksibilitet er omhandlet i afsnittet om Unionens interesser.
1.1.9. Stentøj
(48)
En importør med produktion i Kina fremførte, at import af stentøjsvarer, primært køkkenartikler, burde udelukkes fra varedækningen. Denne part hævdede, at der kun sker marginal produktion af stentøjsvarer i EU, og at klagerne højst sandsynligt havde medtaget stentøjsvarer for at foregribe omgåelse. Importøren fremførte videre, at vedkommendes priser for importerede varer var meget højere end EU-producenternes priser, og at denne import ikke forvoldte pristryk eller skade.
(49)
Undersøgelsen har dog påvist, at EU-produktionen af stentøj er betydelig. Den konkluderede, at EU-producerede og kinesiske importerede stentøjsvarer konkurrerer direkte, nemt kan erstattes og har samme anvendelsesformål, lignende produktionsprocesser og kundeopfattelse, samt fysiske kendetegn. Prisrelaterede påstande er omhandlet i betragtning 239. Påstanden om udelukkelse af stentøj fra varedækningen i denne undersøgelse afvises derfor foreløbigt.
(50)
Alternativt fremførte parten, at glaserede og/eller emaljerede stentøjsvarer eller kulørte og/eller delvist glaserede og/eller emaljerede stentøjsvarer burde udelukkes fra varedækningen i undersøgelsen. En konklusion vedrørende dette punkt kan dog ikke drages på dette trin i proceduren.
1.1.10. Andre påstande
(51)
En importør fremførte, at varedækningen i undersøgelsen var for bred til, at der kunne foretages en rimelig sammenligning af varetyperne. En importør med producentinteresser i Kina fremførte et lignende synspunkt. I den forbindelse henviste nogle parter også til varer, der alene har dekorative formål.
(52)
I den henseende beskrives de relevante kriterier, der skal anvendes til at fastslå, hvorvidt en vare, der er genstand for en undersøgelse, kan betragtes som én og samme vare, dvs. de fysiske og tekniske egenskaber, nærmere nedenfor. Varer, der alene har dekorative formål, er derfor ikke omfattet. Selv om de forskellige typer bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale kan have forskellige specifikke egenskaber, viste undersøgelsen, at deres grundlæggende egenskaber med undtagelse af knive af keramisk materiale stadig er identiske. Det forhold, at den pågældende vare kan fremstilles med variationer i produktionsprocessen, er desuden ikke et kriterium i sig selv, der kan give anledning til en opdeling i to eller flere separate varer. Endelig viste undersøgelsen også, at de forskellige typer af den pågældende vare generelt bliver solgt gennem de samme salgskanaler. Mens visse specialbutikker eventuelt fokuserer på visse specifikke typer, sælger de fleste distributører (detailhandlere, varehuse og supermarkeder) forskellige typer bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale for således at give deres kunder adgang til et bredt sortiment. Påstande om, at varedækningen i denne undersøgelse er for bred, afvises derfor foreløbigt.
(53)
En part fremførte, at visse krydderikværne af keramisk materiale burde udelukkes fra varedækningen. Undersøgelsen kunne dog ikke drage en konklusion med hensyn til deres særlige egenskaber, og påstanden afvises derfor foreløbigt.
1.2. Konklusion om den pågældende vare
(54)
Det fremgik af undersøgelsen, at alle typer bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale trods forskelle i egenskaber og stilart har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber, dvs. bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, der er beregnet til at komme i kontakt med fødevarer, grundlæggende anvendes til samme formål og kan betragtes som forskellige typer af den samme vare.
(55)
Ud over det forhold, at de alle har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber, er alle disse forskellige stilarter og typer i direkte indbyrdes konkurrence og i meget vid udstrækning substituerbare. Der er ikke nogen klare skillelinjer mellem dem, dvs. der er en del overlapning og konkurrence mellem forskellige varetyper, og almindelige købere skelner ofte ikke mellem porcelænsvarer og ikkeporcelænsvarer.
(56)
Som forklaret i betragtning 28-33 ovenfor anses det også for hensigtsmæssigt at indsnævre den definition af varedækning, der er udgangspunktet for undersøgelsen, ved at udelukke knive af keramisk materiale. Den pågældende vare defineres derfor foreløbigt som bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, ekskl. knive, med oprindelse i Kina henhørende under KN-kode ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 og ex 6912 00 90.
(57)
Med henblik på denne procedure og i overensstemmelse med Unionens sædvanlige praksis konkluderes det derfor, at alle typer af den ovenfor beskrevne vare, med undtagelse af knive af keramisk materiale, skal betragtes som værende én og samme vare.
2. Samme vare
(58)
Undersøgelsen har vist, at bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, som fremstilles og sælges af EU-erhvervsgrenen i Unionen, bordservice af keramisk materiale, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina, og bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, som importeres til Unionen fra Kina, samt bordservice af keramisk materiale, der fremstilles og sælges i referencelandet Brasilien, har de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og de samme grundlæggende anvendelsesformål.
2.1. Påstande
(59)
I forbindelse med undersøgelsen hævdede visse interesserede parter, at bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, som fremstilles og sælges af EU-erhvervsgrenen i Unionen, ikke svarede til den pågældende vare. De påstod, at dette især gjorde sig gældende med hensyn til varernes forskellige egenskaber, kvalitet, forbrugeropfattelser, salgskanaler og markedssegmentering. Det blev endvidere fremført, at forbrugere i Unionen som regel opfatter den pågældende vare som en billigere vare, og at disse varer ikke nyder godt af nogen mærkevareeffekt.
(60)
Undersøgelsen viste, at der var modstridende erklæringer fra importørerne i den henseende. Nogle fremførte, at den pågældende vare normalt er af ringere kvalitet og er placeret i en anden priskategori sammenlignet med EU-producerede varer, mens andre hævdede, at bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale af bestemte mærker produceret i det pågældende land importeres til højere priser fra Kina.
(61)
På den ene side anførte en ikkestikprøveudvalgt importør, at tyske producenter lægger særlig vægt på kvalitetsprofilen »made in Germany«. Parten fremførte, at kvaliteten af bestik leveret af visse tyske mærker er betydeligt bedre på grund af produktionsmetoden, mens andre importører anførte, at de importerede varer fra Kina på grund af den gode kvalitet, støbemulighederne og den uddannede arbejdskraft. Undersøgelsen bekræftede, at der i EU produceres bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale af både lav og høj kvalitet, som sælges via de samme distributionskanaler som den pågældende vare, dvs. via uafhængige detailhandlere, ikkespecialiserede supermarkeder, stormagasiner osv. De konkurrerer derfor på det samme marked.
(62)
Oprindelseslandet angives desuden ikke altid på bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale. Det er derfor vanskeligt for forbrugeren at skelne mellem bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale fremstillet i det pågældende land og varer fremstillet i Unionen.
2.2. Konklusion
(63)
Det konkluderes derfor, at bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, der produceres i og eksporteres fra det pågældende land, bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, der produceres i Brasilien og sælges på det brasilianske marked, og bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, der produceres og sælges i Unionen, har de samme grundlæggende fysiske egenskaber og anvendelsesformål og derfor betragtes som én og samme vare i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4, om end der kan være mindre forskelle.
C. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
(64)
I medfør af grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import med oprindelse i Kina beregnes i overensstemmelse med stk. 1-6 i nævnte artikel for producenter, som opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:
-
Erhvervsmæssige beslutninger træffes på grundlag af markedsvilkårene og uden væsentlig statslig indgriben, og omkostningerne afspejler markedspriserne.
-
Virksomhederne skal benytte ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder og anvendes til alle formål.
-
Der må ikke være videreført nogen væsentlige fordrejninger fra det tidligere ikkemarkedsøkonomiske system.
-
Der skal forefindes konkurs- og ejendomslove, der garanterer stabilitet og retssikkerhed.
-
Valutaomregninger skal finde sted til markedskurs.
(65)
Som fastlagt i betragtning 12 ovenfor anmodede 11 eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter fra Kina om markedsøkonomisk behandling og udfyldte rettidigt den pågældende ansøgningsformular. En eksporterende producent trak dog efterfølgende sin anmodning om markedsøkonomisk behandling tilbage.
(66)
I sin dom i sag C-249/10 P - Brosmann m.fl. mod Rådet - erklærede Domstolen, at den i artikel 17 i grundforordningen omhandlede stikprøveteknik ikke kan anvendes til at træffe afgørelse om de anmodninger om individuel markedsøkonomisk behandling, der er indgivet i henhold til artikel 2, stk. 7, litra c). Domstolen fandt i sin dom, at de samarbejdsvillige producenter, som ikke indgår i stikprøven, i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), er berettigede til at få deres anmodning om markedsøkonomisk behandling gennemgået, uanset om der bliver beregnet en individuel dumpingmargen for disse virksomheder uden for stikprøven. (3) På baggrund af denne dom blev det besluttet at undersøge ikke kun anmodningerne om markedsøkonomisk behandling fra de tre eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter, som indgik i stikprøven, men også fra de syv eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven. Kommissionen indhentede alle oplysninger, som den fandt nødvendige, og efterprøvede oplysningerne i ansøgningen om markedsøkonomisk behandling hos de pågældende virksomheder.
(67)
Det er Unionens faste og ensartede praksis at undersøge, om en gruppe af forretningsmæssigt forbundne virksomheder som helhed opfylder betingelserne for markedsøkonomisk behandling. Hvis et datterselskab eller en anden virksomhed, der er forretningsmæssigt forbundet med ansøgeren i Kina, direkte eller indirekte er involveret i produktionen eller salget af den pågældende vare, gennemføres undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling derfor for hver enkelt virksomhed og for gruppen af virksomheder som helhed.
(68)
I overensstemmelse hermed blev anmodningerne om markedsøkonomisk behandling fra ti eksporterende producenter, der bestod af 16 juridiske enheder, bekræftet.
(69)
Ingen af de ti samarbejdsvillige eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter i Kina viste sig at opfylde kriterierne for at blive indrømmet markedsøkonomisk behandling. Undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling viste navnlig, at ingen af de eksporterende producenter, hverken individuelt eller som gruppe, har ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring. Undersøgelsen viste også, at syv virksomheder eller grupper af virksomheder ikke over for Kommissionen kunne påvise, at der ikke var overført fordrejninger fra det tidligere ikkemarkedsøkonomiske system. Tre af de ti virksomheder kunne desuden ikke påvise, at erhvervsmæssige beslutninger træffes på grundlag af markedsvilkårene og uden væsentlig statslig indgriben, og at omkostningerne afspejler markedspriserne.
(70)
Under kontrolbesøget hos en af ovennævnte virksomheder blev det desuden konstateret, at den havde indgivet misvisende og mangelfulde oplysninger i sin ansøgningsformular vedrørende markedsøkonomisk behandling, navnlig vedrørende en forretningsmæssigt forbundet virksomhed. Virksomhedens samarbejde var generelt særdeles mangelfuldt, og den blev derfor informeret om, at grundforordningens artikel 18, stk. 1, muligvis kunne tages i anvendelse, og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger. De modtagne bemærkninger bekræftede det manglende samarbejde, navnlig med hensyn til den forretningsmæssigt forbundne virksomhed. Det besluttes derfor foreløbigt, at virksomheden ikke længere kan betragtes som en samarbejdsvillig eksporterende producent, og at foreløbige eller endelige afgørelser vil blive truffet på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18.
(71)
Kommissionen underrettede officielt de pågældende virksomheder i Kina, de kinesiske myndigheder og klageren om resultaterne af undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling. De fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt, hvis der var særlige grunde til, at de burde høres.
(72)
Flere virksomheder fremførte, at Kommissionen ikke havde besvaret deres anmodning om markedsøkonomisk behandling inden for den periode på tre måneder, der er fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Undersøgelsen ville dermed være behæftet med en procedurefejl, og Kommissionen burde i henhold til Brosmann-dommen (4) afbryde undersøgelsen.
(73)
Kommissionen anerkender, at det i dette særlige tilfælde som følge af det store antal anmodninger om markedsøkonomisk behandling, der blev undersøgt og kontrolleret på stedet i Kina, ikke var muligt at træffe en afgørelse om anmodningerne om markedsøkonomisk behandling inden for den angivne frist. Kommissionen minder dog om, at Retten for nylig har afgjort, at en afgørelse om markedsøkonomisk behandling truffet uden for den frist på tre måneder, som er fastlagt i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), ikke i sig selv er nok til at føre til en annullering af en forordning om indførelse af antidumpingforanstaltninger (5). Påstanden afvises derfor.
(74)
Seks virksomheder anfægter endvidere Kommissionens vurdering af, at de ikke har ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring. Kommissionen undersøgte nøje disse påstande og konstaterede, at de afgivne forklaringer ikke kunne afkræfte de samlede afgørelser, der blev truffet efter kontrollen på stedet. I nogle tilfælde var de nye oplysninger desuden i modstrid med tidligere fremlagte oplysninger, mens virksomhederne i andre tilfælde fremlagde ny dokumentation, der ikke tidligere var blevet indgivet eller gjort tilgængelig under kontrollen på stedet.
(75)
Fem virksomheder anfægter også Kommissionens afgørelse om, at de ikke havde påvist, at der ikke var overført væsentlige fordrejninger fra det tidligere ikkemarkedsøkonomiske system. De modtagne bemærkninger kunne dog ikke ændre Kommissionens afgørelser efter kontrolbesøgene. Virksomhederne fremlagde f.eks. ikke dokumentation, der kunne afvise Kommissionens oprindelige afgørelser om, at fordrejninger er overført fra det tidligere ikkemarkedsøkonomiske system med hensyn til aktiver og brugsretten til jord.
(76)
Endelig anfægter to virksomheder afgørelserne om, at de ikke påviste, at erhvervsmæssige beslutninger træffes på grundlag af markedsvilkårene og uden væsentlig statslig indgriben, og at omkostningerne afspejler markedspriserne. Bemærkningerne fra én virksomhed afkræfter dog ikke Kommissionens afgørelse om, at staten greb ind i virksomhedens rekrutteringspolitik, mens den anden virksomhed fremlagde nye og modstridende oplysninger om køb af råmaterialer.
(77)
Det følger af ovennævnte, at ingen af de fremførte argumenter kunne ændre afgørelserne med hensyn til markedsøkonomisk behandling.
(78)
På baggrund af ovenstående kunne ingen af de ti samarbejdsvillige eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter i Kina, der havde anmodet om markedsøkonomisk behandling, dokumentere, at de opfyldte kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
2. Individuel behandling
(79)
Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), kan der fastsættes en landsdækkende told for lande, der er omfattet af den pågældende artikel, undtagen i tilfælde, hvor virksomhederne kan bevise, at de opfylder alle kriterier i grundforordningens artikel 9, stk. 5. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
-
Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede selskaber eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste.
-
Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit.
-
Størstedelen af aktierne tilhører private. Statslige embedsmænd i bestyrelsen eller i ledende stillinger skal være i mindretal, eller det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkeligt uafhængig af statslig indgriben.
-
Valutaomregninger foretages til markedskursen.
-
Statens indgriben er ikke af sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(80)
Tre eksporterende producenter, som indgik i stikprøven, og syv eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, og som anmodede om markedsøkonomisk behandling, anmodede også om individuel behandling, hvis virksomheden ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling. To stikprøveudvalgte eksporterende producenter og fire eksporterende producenter, der ikke var udtaget til stikprøven, anmodede desuden kun om individuel behandling. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, blev kun anmodningerne om individuel behandling fra virksomhederne i stikprøven undersøgt.
(81)
Eftersom alle anmodninger om markedsøkonomisk behandling er blevet foreløbigt afvist, fastslås det foreløbigt på grundlag af de foreliggende oplysninger, at alle stikprøveudvalgte virksomheder, der har anmodet om individuel behandling, opfylder kriterierne for at blive indrømmet individuel behandling.
3. Individuel undersøgelse
(82)
Syv samarbejdsvillige eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, havde indgivet anmodninger om individuel undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3.
(83)
I denne fase af proceduren har Kommissionen ikke truffet nogen afgørelser med hensyn til anmodningerne om individuel undersøgelse; de vil blive truffet senere.
4. Normal værdi
4.1. Valg af referenceland
(84)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for eksporterende producenter, der ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af hjemmemarkedspriserne eller en beregnet normal værdi i et referenceland.
(85)
I indledningsmeddelelsen tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte at anvende Den Russiske Føderation som hensigtsmæssigt referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi, og den opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil.
(86)
Kommissionen modtog flere henvendelser om, at Rusland ikke var et hensigtsmæssigt referenceland. Det oplystes bl.a., at Rusland er et marked for førsteklassesporcelæn specialiseret i pyntegenstande fremstillet af dyre materialer, og at den indenlandske produktion af den pågældende vare er forholdsvis lille sammenlignet med det indenlandske forbrug. Det russiske marked er desuden beskyttet af ikketoldmæssige hindringer, f.eks. GOST-certificeringssystemerne. Det konkluderedes derfor, at Rusland ikke er et passende referenceland.
(87)
Kommissionen undersøgte følgelig, om det var hensigtsmæssigt at anvende andre lande som referenceland, og henvendte sig til kendte producenter i flere lande, herunder Thailand, Indien, Malaysia, Tyrkiet, Brasilien, Ukraine, Indonesien, Egypten, Colombia, Sydkorea, Bangladesh og Argentina, og derefter bekræftede producenter fra Indien, Tyrkiet, Brasilien og Rusland, at de var villige til at samarbejde med Kommissionen. Kun tre producenter fra henholdsvis Brasilien, Thailand og Rusland besvarede dog spørgeskemaet. Undersøgelsen viste, at Brasilien har et konkurrencedygtigt hjemmemarked for bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale med adskillige producenter og en forholdsvis lav told. Oplysningerne i den samarbejdsvillige brasilianske producents besvarelse blev analyseret og fundet pålidelige med hensyn til beregning af den normale værdi.
(88)
I lyset af ovenstående og ud fra alle de foreliggende oplysninger vælges Brasilien foreløbigt som egnet og rimeligt referenceland i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
4.2. Fastsættelse af den normale værdi
(89)
Eftersom alle anmodninger om markedsøkonomisk behandling blev afvist, blev den normale værdi for alle kinesiske eksporterende producenter fastsat på grundlag af oplysninger fra den samarbejdsvillige producent i referencelandet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
(90)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om salget af samme vare til uafhængige kunder i Brasilien var repræsentativt. Det konstateredes, at den brasilianske samarbejdsvillige producents hjemmemarkedssalg af samme vare var repræsentativt sammenlignet med den pågældende vare, der blev eksporteret til Unionen af de eksporterende producenter i stikprøven.
(91)
Kommissionen undersøgte dernæst, om dette salg kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af det rentable salg til uafhængige kunder. Salgstransaktionerne blev anset for at være fortjenstgivende, når enhedsprisen svarede til eller lå over produktionsomkostningerne. Den brasilianske producents produktionsomkostninger for UP blev derfor fastlagt.
(92)
For de varetyper, hvor over 80 % af salgsmængden på hjemmemarkedet af den pågældende varetype lå over produktionsomkostningerne, og den vejede gennemsnitlige salgspris på denne type var lig med eller lå over enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi efter varetype beregnet som et vejet gennemsnit af de faktiske hjemmemarkedspriser for alt salg af den pågældende type, uanset om salget var fortjenstgivende eller ej.
(93)
I de tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og hvor den vejede gennemsnitspris for denne varetype lå under enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, der blev beregnet som et vejet gennemsnit af kun de fortjenstgivende hjemmemarkedssalg for denne varetype i UP.
(94)
Hvad angår de varetyper, der ikke var fortjenstgivende, blev den normale værdi beregnet ved hjælp af den brasilianske producents produktionsomkostninger plus SA&G og fortjenstmargenen for de af den brasilianske producents varetyper, der er fortjenstgivende.
5. Eksportpriser for eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling
(95)
For alle de samarbejdsvillige eksporterende producenter, som blev indrømmet individuel behandling, og hvis eksportsalg til Unionen gik direkte til uafhængige kunder, blev eksportpriserne således fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
6. Sammenligning
(96)
Den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på grundlag af priserne ab fabrik. Dumpingmargenerne blev fastlagt ved at sammenligne de individuelle eksportpriser ab fabrik hos eksportørerne i stikprøven med referenceproducentens salgspriser på hjemmemarkedet eller den beregnede normale værdi.
(97)
For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget passende justeringer for forskelle i omsætningsled, fysiske egenskaber og andre faktorer, der påvirker prisernes sammenlignelighed, navnlig »branding«.
(98)
Det blev først undersøgt, om en justering for forskelle i omsætningsled, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra d), var berettiget. I den henseende blev det konstateret, at den kinesiske eksport primært sker på grossistniveau, mens salget i referencelandet også sker på detailniveau. Undersøgelsen fastslog yderligere, at de forskellige distributionskæder på begge markeder påvirkede prisniveauet og dermed den rimelige sammenligning af eksportprisen og den normale værdi. Undersøgelsen viste også, at størstedelen af den kinesiske eksport fandt sted i store mængder, mens størstedelen af hjemmemarkedssalget i referencelandet fandt sted i mindre mængder, hvilket resulterede i prisforskelle i samme omsætningsled på de pågældende to markeder. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev den normale værdi derfor justeret på grundlag af prisforskellene i samme omsætningsled i referencelandet og i givet fald på grundlag af de konstaterede prisforskelle, for så vidt angår solgte mængder i hvert omsætningsled.
(99)
Dernæst blev det undersøgt, om en justering for forskelle i fysiske egenskaber, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra a), var berettiget. I den henseende fastslog undersøgelsen, at kinesiske eksporterende producenter inddeler deres varer i op til fem forskellige klasser fra A til E med betydelige prisforskelle. Størstedelen af eksporten til Unionen består dog af klasse A-, B- eller C-varer eller en kombination heraf. Denne klasseinddeling er dog hverken universel eller baseret på generelle industristandarder, men er i stedet virksomhedsspecifik og muliggør prisdifferentiering. Producenten i referencelandet sælger kun varer svarende til klasse A på hjemmemarkedet i Brasilien, og det blev følgelig vurderet, at prisernes sammenlignelighed blev berørt. I overensstemmelse hermed blev eksportprisen opjusteret til niveauet for kinesiske klasse A-varer for at være sammenlignelig med den vare, der sælges af referenceproducenten på det brasilianske marked.
(100)
Undersøgelsen fastslog for det tredje, at den brasilianske producent kun sælger mærkevarer på det brasilianske marked, mens de kinesiske eksporterende producenter ikke sælger mærkevarer, men i stedet varer under eget mærke (»private label«) eller generisk bordservice og generiske køkkenartikler af keramisk materiale. Mærkevarer opfattes normalt af kunderne som varer kendetegnet ved deres design og en vis prestige og kvalitet, og de kan derfor opnå højere markedspriser, mens generiske (eget mærke) varer normalt sælges til betydeligt lavere priser, selv om de har samme fysiske og tekniske egenskaber. Merværdien ved en mærkevare kan generelt ikke kvantificeres præcist, da den afhænger af mange forskellige faktorer, som f.eks. kundeopfattelse, varemærkegenkendelse og andre ikkekvantificerbare faktorer, men den brasilianske producent har dog i dette særlige tilfælde bekræftet, at vedkommendes mærkevarer af keramisk materiale kan sælges til betydeligt højere priser på det brasilianske marked end andre generiske varer uden mærke. I overensstemmelse hermed blev der fortaget en yderligere justering af den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra k).
(101)
Der blev foretaget yderligere passende justeringer for transport-, forsikrings- og håndteringsomkostninger og dermed forbundne omkostninger, emballerings- og kreditomkostninger, bankgebyrer og provisioner i alle tilfælde, hvor dette blev anset for at være berettiget, korrekt og kunne dokumenteres.
7. Dumpingmargener
(102)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenerne for samarbejdsvillige eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling, fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den justerede normale værdi for referencelandet og det vejede gennemsnit af hver enkelt virksomheds justerede eksportpris for den pågældende vare udtrykt som en procentdel af cif-prisen Unionens grænse, ufortoldet.
(103)
Der blev beregnet et vejet gennemsnit af dumpingmargenerne for de eksporterende producenter i stikprøven for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven. På det grundlag blev den midlertidige dumpingmargen for de eksporterende producenter uden for stikprøven, udtrykt i procent af cif-prisen Unionens grænse, ufortoldet, fastsat til 26,6 %.
(104)
For at beregne den landsdækkende dumpingmargen for ikke samarbejdsvillige eller ukendte eksporterende producenter i Kina blev graden af samarbejdsvilje først beregnet på grundlag af en sammenligning af den eksportmængde til Unionen, som den samarbejdsvillige eksporterende producent havde oplyst, og Eurostats tilsvarende statistikker.
(105)
I denne undersøgelse var graden af samarbejdsvilje fra Kina høj for en fragmenteret industri, idet de eksporterende producenter, der gav sig til kende, repræsenterer over 60 % af den samlede eksport af den pågældende vare fra Kina til Unionen. Den landsdækkende margen for alle andre eksporterende producenter blev derfor beregnet ved hjælp af det vejede gennemsnit af de højeste dumpingmargener, der var fastlagt for repræsentative varetyper og -mængder for de stikprøveudvalgte eksporterende producenter. På dette grundlag blev det landsdækkende dumpingniveau foreløbigt fastsat til 58,8 % af cif-prisen Unionens grænse, ufortoldet.
(106)
På det grundlag blev de midlertidige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsat til følgende:
Virksomhed
Midlertidig dumpingmargen
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd og Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd, Shandong Silver Phoenix Co., Ltd, Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd og Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
Samarbejdsvillige eksporterende producenter uden for stikprøven
26,6 %
Landsdækkende dumpingmargen
58,8 %
D. SKADE
1. EU-produktion og EU-erhvervsgren
(107)
Alle tilgængelige oplysninger om EU-producenterne, herunder oplysninger anført i klagen og efterfølgende indsendelser vedrørende producenter, der ikke gav sig til kende i denne undersøgelse, blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion. Den samlede EU-produktion af den samme vare blev anslået ved at ekstrapolere data fra de europæiske og nationale sammenslutninger, som blev krydstjekket med data fra producenterne samt videnskabelige og statistiske kilder.
(108)
I løbet af UP blev den samme vare fremstillet af mere end 200 EU-producenter i Unionen. På det grundlag, som er omtalt i foregående betragtning, blev den samlede EU-produktion anslået til ca. 240 200 tons i UP. De EU-producenter, der tegner sig for den samlede produktion i Unionen, udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og benævnes i det følgende »EU-erhvervsgrenen«. EU-erhvervsgrenen blev opdelt i to segmenter: SMV'er og store virksomheder. SMV'er tegnede sig for 42 % af den samlede EU-produktion i undersøgelsesperioden. EU-produktionen er særdeles fragmenteret, men er koncentreret i Tjekkiet, Frankrig, Tyskland, Italien, Polen, Portugal, Rumænien, Spanien og Det Forenede Kongerige.
2. EU-forbruget
(109)
EU-forbruget blev fastsat på grundlag af importoplysninger fra Eurostat for den pågældende vare og indsendte oplysninger om EU-erhvervsgrenens salgsmængder på EU-markedet.
(110)
På dette grundlag udviklede EU-forbruget sig således:
Tabel 1
Mængde (tons)
2008
2009
2010
UP
EU-forbruget
826 896
687 609
750 830
726 614
Indeks (2008 = 100)
100
83
91
88
(111)
Forbruget af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale i Unionen faldt i den betragtede periode generelt med 12 %. Det største fald på 17 % fandt sted mellem 2008 og 2009.
(112)
Dette samlede fald i forbruget i den betragtede periode skal ses i sammenhæng med fremgangen siden den økonomiske krise i 2009. Der er gode udsigter for markedet for bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale (6).
3. Import fra det pågældende land
3.1. Mængde, pris og markedsandel for dumpingimporten fra det pågældende land
(113)
I henhold til Eurostat-data udviklede mængde, markedsandel og gennemsnitspriser for import af den pågældende vare sig som følger:
Tabel 2
Import fra Kina
2008
2009
2010
UP
Importmængde (tons)
535 593
449 346
516 618
485 814
Indeks (2008 = 100)
100
84
96
91
Markedsandel
64,8 %
65,3 %
68,8 %
66,9 %
Gennemsnitlig importpris (EUR/ton)
1 274
1 307
1 473
1 499
Indeks (2008 = 100)
100
103
116
118
(114)
Mængden af den samlede import fra Kina faldt med 9 % i løbet af den betragtede periode og udgjorde ca. 485 814 tons i UP. Det bør dog bemærkes, at importen fra Kina i procent faldt mindre end det samlede EU-forbrug. Set over hele den betragtede periode steg markedsandelen for importen fra Kina således fra 64,8 % i 2008 til 66,9 % i UP.
(115)
Importprisen steg med 17,7 % i den betragtede periode fra 1 274 EUR/ton til 1 499 EUR/ton. Dette er den gennemsnitlige importpris pr. ton for al import af den pågældende vare, og tendensen kan derfor blive påvirket af ændringer i varesortimentet.
3.2. Prisunderbud
(116)
Det vejede gennemsnit af de stikprøveudvalgte EU-producenters salgspriser over for ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til prisen ab fabrik, dvs. uden transportomkostninger i EU og efter fradrag af rabatter, blev for at analysere prisunderbud sammenlignet med det tilsvarende vejede gennemsnit af de priser, som de samarbejdsvillige eksportører fra Kina anvendte over for den første uafhængige kunde på EU-markedet, dvs. med fradrag af rabatter og eventuelt justeret til cif-prisen EU's grænse og endvidere for gældende told, omkostninger ved toldbehandling og omkostninger efter import. Priser for varer af lavere kvalitet blev justeret til priser for varer i klasse A, da varer af lavere kvalitet fra forbrugernes synspunkt blev vurderet at konkurrere med varer i klasse A, jf. betragtning 60 ovenfor. EU-erhvervsgrenens priser blev også justeret for forskelle i omsætningsled og for at udligne priselementet i forbindelse med mærkevarer.
(117)
Sammenligningen viste, at dumpingimporten af den pågældende vare med oprindelse i Kina i undersøgelsesperioden blev solgt i EU til priser, som lå 26,3 % til 47,6 % under EU-erhvervsgrenens priser, udtrykt som en procentdel heraf.
4. EU-erhvervsgrenens situation
4.1. Generelt
(118)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
(119)
Makroøkonomiske indikatorer (produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, beskæftigelse, produktivitet og dumpingmargenernes størrelse) blev analyseret for hele EU-erhvervsgrenen. Vurderingen blev baseret på oplysninger fra europæiske og nationale sammenslutninger, som blev krydstjekket med data fra EU-producenter og tilgængelige officielle statistikker.
(120)
Analysen af mikroøkonomiske indikatorer (lagre, salgspriser, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast, evne til at skaffe kapital, lønninger og produktionsomkostninger) blev foretaget for de EU-producenter, der indgik i stikprøven. Analysen blev baseret på deres oplysninger, som blev behørigt efterprøvet.
(121)
For nogle mikroøkonomiske indikatorer (salgspris, rentabilitet, investeringsafkast og produktionsomkostninger) blev resultaterne for de stikprøveudvalgte virksomheder i det specifikke segment vægtet i overensstemmelse med det pågældende segments andel af den samlede EU-produktion (ved hjælp af den specifikke vægtning med hensyn til produktionsmængde for hvert segment i forhold til den samlede sektor for bordservice af keramisk materiale - 42 % for SMV'er og 58 % for ikke-SMV'er). Det blev således sikret, at de store virksomheders resultater ikke dominerede skadesanalysen, med henblik på korrekt at afspejle de mindre virksomheders situation, da de tilsammen tegner sig for stor andel af EU-produktionen.
4.2. Makroøkonomiske indikatorer
4.2.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(122)
I den betragtede periode udviklede EU-erhvervsgrenens produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse sig på følgende måde:
Tabel 3
2008
2009
2010
UP
Produktionsmængde (tons)
281 300
230 300
235 700
240 200
Indeks (2008 = 100)
100
82
84
85
Produktionskapacitet (tons)
371 540
361 253
326 573
324 072
Indeks (2008 = 100)
100
97
88
87
Kapacitetsudnyttelse
75,7 %
63,8 %
72,2 %
74,1 %
Indeks (2008 = 100)
100
84
95
98
(123)
EU-erhvervsgrenens produktion faldt med 15 % i den betragtede periode. Generelt er reduktionen mere markant end faldet i EU's forbrug i samme periode. Produktionen begyndte ikke at stige igen på samme måde som forbruget i 2010.
(124)
EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet faldt med 13 % i den betragtede periode. På trods af dette faldt erhvervsgrenens udnyttelsesgrad yderligere i den betragtede periode med samlet set 2 % til 74,1 %.
4.2.2. Salgsmængde og markedsandel
(125)
EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder faldt med en højere sats (8 % mere) end faldet i forbruget i den betragtede periode. I perioden 2009-2010 faldt salgsmængden fortsat, mens EU-forbruget dog steg med 8 %.
Tabel 4
Mængde (tons)
2008
2009
2010
UP
Salg i Unionen
190 332
156 798
152 609
152 095
Indeks (2008 = 100)
100
82
80
80
(126)
EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 9 % i den betragtede periode svarende til 2,1 procentpoint.
Tabel 5
2008
2009
2010
UP
Markedsandel i EU
23,0 %
22,8 %
20,3 %
20,9 %
Indeks (2008 = 100)
100
99
88
91
4.2.3. Beskæftigelse og produktivitet
(127)
I den betragtede periode faldt beskæftigelsen med 21 %. Tendensen følger det samme mønster som faldet i salgsmængde på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder.
Tabel 6
2008
2009
2010
UP
Antal ansatte
31 559
26 146
24 993
25 093
Indeks (2008 = 100)
100
83
79
79
(128)
Produktiviteten i EU-erhvervsgrenens arbejdsstyrke, målt som output pr. ansat pr. år, steg med 8 % i den betragtede periode. Dette skyldes delvist EU-erhvervsgrenens indsats for at modvirke presset fra dumpingimporten fra Kina.
Tabel 7
2008
2009
2010
UP
Produktivitet (tons/ansat)
8,9
8,8
9,4
9,6
Indeks (2008 = 100)
100
99
106
108
4.2.4. Dumpingmargenens størrelse
(129)
Ovenstående afsnit om dumping indeholder nærmere oplysninger om dumpingmargenerne. De fastslåede margener ligger alle væsentligt over bagatelgrænsen. I betragtning af omfanget af og priserne på dumpingimporten kan virkningerne af den faktiske dumpingmargen endvidere ikke anses for at være ubetydelige.
4.3. Mikroøkonomiske indikatorer
4.3.1. Lagerbeholdninger
(130)
EU-erhvervsgrenens slutlagre faldt med 14 % i absolutte tal i den betragtede periode. I henhold til undersøgelsen er dette ikke en afgørende faktor for denne type erhvervsgren, som generelt arbejder efter ordre.
Tabel 8
2008
2009
2010
UP
Lagerbeholdninger (ton)
7 754
6 647
7 611
6 647
Indeks (2008 = 100)
100
86
98
86
4.3.2. Salgspriser
(131)
EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet faldt med 12 % i løbet af den betragtede periode.
Tabel 9
2008
2009
2010
UP
Gennemsnitlig salgspris i EU ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (EUR/ton)
4 103
3 818
3 811
3 615
Indeks (2008 = 100)
100
93
93
88
4.3.3. Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast, evne til at rejse kapital og lønninger
(132)
Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast, evne til at rejse kapital og lønninger i EU-erhvervsgrenen udviklede sig på følgende måde i den betragtede periode:
Tabel 10
2008
2009
2010
UP
Nettofortjeneste ved EU-salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af nettosalg)
4,2 %
2,2 %
0,1 %
3,5 %
Likviditet (EUR)
10 531 970
6 205 824
9 267 381
11 998 647
Indeks (2008 = 100)
100
59
88
114
Nettoinvesteringer (EUR)
13 686 363
9 423 983
10 805 215
9 690 923
Indeks (2008 = 100)
100
69
79
71
Investeringsafkast (nettofortjenesten i % af den bogførte nettoværdi af investeringerne)
19,2 %
14,8 %
-51,3 %
5,5 %
Indeks (2008 = 100)
100
77
- 267
29
Årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat
20 436
20 526
21 619
20 832
Indeks (2008 = 100)
100
100
106
102
(133)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet faldt med 0,7 procentpoint i løbet af den betragtede periode. Rentabiliteten var lavest i 2010, idet faldet nåede op på 4,1 procentpoint fra 2008 til 2010.
(134)
Det bemærkes, at EU-erhvervsgrenen allerede befandt sig i en skrøbelig situation ved begyndelsen af den betragtede periode som følge af den enorme lavprisimport fra Kina til EU-markedet, som steg kraftigt i perioden 2002-2004, og som havde opnået en særdeles betydelig markedsandel efter afskaffelsen af importkontingenter for sådan import fra og med 2005. Dette havde forårsaget en større omstrukturering af sektoren, som var i slutfasen ved begyndelsen af den betragtede periode.
(135)
I lyset af denne udvikling før den betragtede periode kan den fortjeneste, der blev opnået ved begyndelsen af perioden, ikke betragtes som den sædvanlige fortjeneste. Idet der ikke foreligger oplysninger herom, vurderes det, at det sædvanlige fortjenstniveau for en anden almindeligt anvendt og vigtig forbrugervare, som har været genstand for en antidumpingundersøgelse, nemlig fodtøj af læder, i stedet midlertidigt kan anvendes som gyldigt benchmark. Fortjenstniveauet er 6 % (7). Det er derfor klart, at EU-erhvervsgrenen som helhed i den betragtede periode aldrig kunne opnå et fortjenstniveau, der kan betegnes som rimeligt for denne vare.
(136)
EU-erhvervsgrenens likviditet steg samlet set betydeligt i løbet af den betragtede periode. Dette kan dog tilskrives enkelte større og veletablerede virksomheder, da dette ikke var tilfældet for SMV'erne. Nettoinvesteringsniveauet faldt med 33 %. Det skal dog bemærkes, at investeringsniveauet for SMV'er ved udgangen af den betragtede periode blev næsten ikkeeksisterende. Kun to ikke-SMV'er havde råd til at foretage betydelige investeringer i den betragtede periode. Faldet i investeringsafkast oversteg faldet i rentabilitet i hele den betragtede periode.
(137)
Mellem 2008 og undersøgelsesperioden steg gennemsnitslønnen pr. ansat med 2 %. Denne stigning i lønomkostninger er betydeligt lavere end stigningen i lønomkostninger i EU som helhed i den betragtede periode, hvilket viser, at EU-erhvervsgrenen forsøgte at holde lønningerne på et så lavt niveau som muligt.
4.3.4. Produktionsomkostninger
(138)
I den betragtede periode faldt produktionsomkostningerne med 10 %.
Tabel 11
2008
2009
2010
UP
Produktionsomkostninger (EUR/ton)
3 578
3 583
3 514
3 230
Indeks (2008 = 100)
100
100
98
90
5. Konklusion om skade
(139)
Undersøgelsen har vist, at skadesindikatorer, såsom produktionsmængde, kapacitet, salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder og beskæftigelsen, forværredes i løbet af den betragtede periode.
(140)
Skadesindikatorer vedrørende EU-producenternes finansielle resultater, såsom rentabilitet, investeringer og investeringsafkast, udviklede sig også negativt i den betragtede periode.
(141)
Samlet set nåede rentabiliteten aldrig et tilfredsstillende fortjenstniveau for erhvervsgrenen, og den forværredes endda i den betragtede periode. De fortsatte fald i EU-erhvervssektorens salgspriser betød, at erhvervsgrenen næsten ikke kunne opnå en fortjeneste.
(142)
Selv om EU-erhvervsgrenens produktivitet steg i løbet af den betragtede periode, skyldes dette primært dens betydelige indsats for at konkurrere mod den meget udbredte kinesiske dumpingimport.
(143)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(144)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten fra Kina havde forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, som kan have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at en eventuel skade, der kan tilskrives disse faktorer, ikke blev tillagt dumpingimporten.
2. Dumpingimportens virkninger
(145)
Undersøgelsen viste, at EU-forbruget faldt med 12 % i den betragtede periode. Mens mængden af dumpingimport fra Kina faldt med ca. 9 %, steg markedsandelen for denne import samtidig. EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt endvidere med 20 %, og markedsandelen faldt fra 23 % i 2008 til 20,9 % i UP.
(146)
I perioden fra 2009 til slutningen af UP steg EU-forbruget, samtidig med at EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt, og dumpingimporten fra Kina, hvis markedsandel steg betydeligt i samme periode, steg.
(147)
Priserne for dumpingimporten fra Kina steg i den betragtede periode. Selv om de gennemsnitlige importpriser fra Kina steg med 18 % i den betragtede periode, lå de konstant væsentligt under EU-erhvervsgrenens salgspriser, navnlig i UP, og lagde derved pres på priserne på EU-markedet. Reduktionen i EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet og dens rentabilitet kan således tilskrives det pristryk, som dumpingimporten fra Kina forvolder på EU-markedet. Faldet i EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger og beskæftigelsesniveau beviser den indsats, den har ydet for at modvirke denne import.
(148)
På baggrund af ovenstående konkluderes det, at tilstedeværelsen af import fra Kina og stigningen i markedsandelen for dumpingimport fra Kina til priser, som konstant lå under EU-erhvervsgrenens priser, har spillet en afgørende rolle for den væsentlige skade, EU-erhvervsgrenen har lidt, hvilket navnlig afspejles i dens dårlige finansielle situation og forværringen af de fleste skadesindikatorer.
3. Andre faktorers indvirkning
(149)
Andre faktorer, der blev undersøgt i forbindelse med årsagssammenhæng, omfatter udviklingen i efterspørgslen på EU-markedet og dets segmentering, EU-erhvervsgrenens eksport, importen fra andre lande af den pågældende vare, konkurrencebegrænsende praksis på EU-markedet, forskelle i produktionsmetoder og markedet for brugte varer. Andre faktorer blev også analyseret.
3.1. Import fra andre tredjelande end det pågældende land
(150)
Importmængden fra andre tredjelande i den betragtede periode fremgår af nedenstående tabel. Mængde- og pristendenserne er baseret på oplysninger fra Eurostat:
Tabel 12
2008
2009
2010
UP
Importmængder fra alle andre tredjelande (ton)
100 971
81 464
81 602
88 706
Indeks (2008 = 100)
100
81
81
88
Markedsandel
12,2 %
11,8 %
10,9 %
12,2 %
Gennemsnitlig importpris (EUR/ton)
2 378
2 354
2 591
2 522
Indeks (2008 = 100)
100
99
109
106
Importen fra Tyrkiet - mængde (ton)
36 952
33 275
32 887
40 553
Indeks (2008 = 100)
100
90
89
110
Markedsandel
4,5 %
4,8 %
4,4 %
5,6 %
Gennemsnitlig importpris (EUR/ton)
2 027
2 014
2 171
2 058
Indeks (2008 = 100)
100
99
107
102
(151)
Importen fra andre tredjelande faldt med 12 % i den betragtede periode, mens markedsandelen for denne import forblev ret stabil.
(152)
Det skal bemærkes, at de gennemsnitlige importpriser fra andre tredjelande steg med 6 % i den betragtede periode og konsekvent forblev højere end gennemsnitssalgsprisen for eksportsalget fra Kina (68 % højere i UP).
(153)
CCCLA bemærkede, at importen fra Tyrkiet steg med 8 % fra 2010-2011, idet prisen på import fra Tyrkiet angiveligt kun er ca. 20 % højere end prisen på import fra Kina.
(154)
Med hensyn til denne påstand viser en sammenligning af situationen ved begyndelsen og slutningen af den betragtede periode, at den pågældende importmængde fra Tyrkiet steg med 10 % eller 1,1 procentpoint, og at den gennemsnitlige pris på denne import forblev meget højere (37-60 %) end de kinesiske importpriser. Denne import repræsenterede på intet tidspunkt en markedsandel på mere end 5,6 %. Det kan derfor næppe konkluderes, at EU-erhvervsgrenens væsentlige skade skyldes den tyrkiske import.
(155)
Det konkluderes således på grundlag af ovenstående, at importen fra andre tredjelande ikke havde nogen væsentlig indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation.
3.2. Markedssegmenter
(156)
En tysk sammenslutning af importører og nogle af dens medlemmer fremførte, at det pågældende marked for varer af keramisk materiale ud fra forbrugerpriser, kvalitet og salgskanaler er opdelt i mindst følgende tre segmenter: »premium« (høj kvalitet, høje priser), medium/lavt (medium/lav kvalitet, medium/lave priser) og specialvarer (f.eks. pyntegenstande, souvenirs, krukker og hotelporcelæn). Størstedelen af EU-produktionen sælges angiveligt på markederne for »premium«- og/eller specialvarer, mens den kinesiske import primært sælges på lavprismarkedet. EU-erhvervsgrenen henvender sig primært til specialbutikker frem for butikker, hvor standardforbrugere handler. Kinesisk import konkurrerer derfor ikke direkte med EU-produktionen.
(157)
Undersøgelsen bekræftede imidlertid ikke disse påstande. Den samme vare dækker for det første ikke visse varer, som disse parter henviser til, f.eks. varer, der alene har dekorative formål (se betragtning 50 og 51). Undersøgelsen viste for det andet, at EU-produktionen på nuværende tidspunkt er rettet mod alle markeder ligesom den kinesiske import. En relevant del af den kinesiske import hører faktisk ind under segmenterne for premium- og specialvarer. En britisk importør hævdede at importere premiumvarer fra Kina, mens en gruppe EU-virksomheder med produktionsinteresse i Kina også henviste til de meget høje priser, den havde på EU-markedet for sine stentøjsvarer med oprindelse i Kina.
(158)
Endelig henvises der til afsnit B.1.2 ovenfor, hvor det konkluderes, at alle typer af den pågældende vare og den samme vare skal betragtes som én og samme vare. Analysen bør således gennemføres for den pågældende vare og den samme vare. Enhver påstand vedrørende bestemte segmenter afvises derfor.
3.3. Forbrug og efterspørgsel
(159)
En europæisk sammenslutning af importører og detailhandlere og CCCLA påpegede et fald i efterspørgslen i Unionen. En importør uden for stikprøven fremførte, at efterspørgslen efter porcelæn, navnlig i tilbehørssortimenterne og i den private sektor, er faldet drastisk, og at den tilbageværende efterspørgsel er særdeles diversificeret. Flere parter fremførte ligeledes, at forbrugerne i dag som følge af den skiftende mode ønsker billig bordservice og billige køkkenartikler af keramisk materiale. Efter en grossists mening er markedet for kvalitetsvarer faldende og vil fortsat falde i de kommende år.
(160)
I henhold til ovennævnte europæiske sammenslutning af importører og detailhandlere kan faldet i EU-producenternes salg og produktion i den betragtede periode forklares ved dette fald i efterspørgslen.
(161)
CCCLA fremførte, at klagen viste betydelige svingninger i forbrugsniveauet i EU i den betragtede periode i overensstemmelse med de generelle makroøkonomiske forhold. I henhold til CCCLA udviklede skadesfaktorer sig parallelt med svingningerne i efterspørgslen på EU-markedet og andre markeder i den betragtede periode, og både EU-producenternes salg og den kinesiske import fulgte ændringerne i efterspørgslen.
(162)
En tysk sammenslutning af importører og nogle af dens medlemmer fremførte, at de kinesiske importtal efter udvidelsen af Unionen i 2004 og ophævelsen af importkontingenter for denne vare med virkning fra 1. januar 2005 viser en enorm efterspørgsel efter billigere bordservice på EU-markedet i perioden 2002-2005, som blev efterfulgt af et fald i perioden 2005-2010. EU-producenter var angiveligt ikke villige eller i stand til at imødekomme denne efterspørgsel.
(163)
Med hensyn til disse påstande henvises der for det første til afsnit B.1.2 ovenfor, hvor det konkluderes, at alle typer af den pågældende vare og den samme vare skal betragtes som én og samme vare. Enhver påstand om bestemte sortimenter er derfor ikke relevant, og analysen bør gennemføres for den pågældende vare og den samme vare.
(164)
For det andet modsiges påstanden om, at skadesfaktorer udviklede sig parallelt med svingninger i efterspørgslen på andre eksportmarkeder, af det forhold, at de stikprøveudvalgte EU-producenters eksport udviklede sig positivt i den betragtede periode.
(165)
For det tredje er forbruget som konkluderet i afsnit D.2 ovenfor faldet i den betragtede periode. Der var ingen dokumentation for, at EU-producenter ikke var villige og/eller i stand til at dække en enorm efterspørgsel efter billigere bordservice i Unionen. Tværtimod fastslog undersøgelsen, at EU-producenterne i hele den betragtede periode kunne imødekomme efterspørgslen efter forskellige typer, herunder billigere bordservice. Selv om der var tale om svingninger i forbrugsniveauet i Unionen i den betragtede periode, som kan have bidraget til EU-erhvervsgrenens dårlige resultater på et vist tidspunkt, kan de ikke generelt anses for at være af en sådan beskaffenhed, at de bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen blev påført i UP.
(166)
Påstandene blev derfor afvist.
3.4. EU-erhvervsgrenens eksport
(167)
I henhold til data fra Eurostat (eksportmængde) og EU-producenterne i stikprøven (gennemsnitlig eksportpris) udviklede EU-erhvervsgrenens eksport sig på følgende måde i den betragtede periode:
Tabel 13
2008
2009
2010
UP
Eksportmængde (tons)
90 968
73 502
83 091
88 105
Indeks (2008 = 100)
100
81
91
97
Gennemsnitlig eksportpris (EUR/ton)
3 136
2 983
3 462
3 125
Indeks (2008 = 100)
100
95
110
100
(168)
CCCLA bemærkede, at EU-producenternes eksport i henhold til klagen steg betydeligt i perioden 2009-2011. Denne part fremførte, at skadesfaktorerne udviklede sig negativt, da EU-producenternes eksport faldt. Skaden blev dermed forvoldt af en ugunstig udvikling i EU-erhvervsgrenens eksport.
(169)
I den sammenhæng bemærkes det først, at skadesundersøgelsen fokuserer på EU-erhvervsgrenens situation på EU-markedet. Evt. ændringer af eksportresultaterne har således ingen virkning på de fleste af ovennævnte indikatorer, f.eks. salgsmængde, markedsandel og priser. EU-erhvervsgrenens eksport kan for det andet tolkes som en metode til at kompensere for det faldende salg på EU-markedet, dvs. dér, hvor skaden påføres. Som ovennævnte tabel viser, faldt den samlede eksport fra EU for det tredje med 3 %. Endelig forblev eksportpriserne for de samarbejdsvillige producenter i stikprøven stabile i den betragtede periode.
(170)
Påstanden blev derfor afvist, og det konkluderes, at EU-erhvervsgrenens eksportresultater ikke forvoldte væsentlig skade.
3.5. Afskaffelse af importkontingenter
(171)
For de medlemsstater, der var medlem af EU på daværende tidspunkt, var varer med oprindelse i Kina henhørende under de KN-koder, der er nævnt i betragtning 55, indtil den 1. januar 2005 underlagt kvantitative grænser på i alt 84 473 tons i 2000, som gradvist blev hævet til 147 744 tons i 2004. Foreliggende statistikker viser, at importen af den pågældende vare i 2004 til de 27 lande, der nu er medlemsstater, udgjorde 173 809 tons. Da kontingenterne blev ophævet et år senere, steg denne import til 530 294 tons. Siden da, har den kinesiske import ikke været under 449 000 tons om året.
(172)
Hvad angår importkontingenternes indflydelse på skaden i den betragtede periode, bemærkes det indledningsvis, at der allerede var sket en betydelig omstrukturering på EU-markedet fra 2002 for at tage højde for de ændrede markedsforhold, idet kontingenterne gradvist blev hævet og ophævet tre år inden begyndelsen af den betragtede periode og seks år før begyndelsen af UP. Dette bekræftes af oplysninger fra en klager vedrørende lukninger og konkurser blandt europæiske producenter af bordservice af keramisk materiale. Som følge heraf var EU-erhvervsgrenen ved begyndelsen af den betragtede periode allerede omdannet til en formindsket og resultatorienteret sektor.
(173)
Det kan derfor hævdes, at virkningerne af ophævelsen af importkontingenter for den pågældende vare i 2005 kan have påvirket situationen for EU-erhvervsgrenen negativt inden begyndelsen af den betragtede periode. Selv om det er tilfældet, er det stadig dumpingimporten, der har forvoldt skaden i UP. Afskaffelsen af importkontingenterne med virkning fra 2005 bryder således ikke årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen blev påført i den betragtede periode og i UP.
3.6. Konkurrencebegrænsende praksis på EU-markedet
(174)
Flere parter fremførte, at skade forvoldes af konkurrencebegrænsende praksis på EU-markedet, og det fremførtes også, at denne antidumpingprocedure var blevet indledt for at tilbagevinde tab frembragt af bøder for illegale karteller. CCCLA anførte, at tilstedeværelsen af hemmelige aftaler på EU-markedet kan betyde, at oplysninger vedrørende skade (dvs. salgspriser, salgsmængder, markedsandel og fortjeneste) i både klagen og indsamlet under undersøgelsen er upålidelige, eftersom de ikke repræsenterer en situation, der afspejler de frie markedskræfter.
(175)
Det bemærkes på den ene side, at Kommissionen i 2010 pålagde 17 virksomheder inden for sektoren for badeværelsesudstyr og -inventar bøder for at have deltaget i et prisfastsættelseskartel i perioden 1992-2004, som berørte seks medlemsstater: Tyskland, Østrig, Italien, Frankrig Belgien og Nederlandene (8). De pågældende aktiviteter fandt sted inden den betragtede periode og vedrørte andre varer. Den eneste berørte virksomhed, der også var aktiv inden for sektoren for bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale i den betragtede periode, anlagde desuden sag ved EU-Domstolen med henblik på annullation af bøden. Denne sag er stadig verserende. På den anden side iværksatte de tyske myndigheder en kartelundersøgelse af en række tyske producenter af bordservice i februar 2011. Resultatet af undersøgelsen er endnu ikke blevet offentliggjort af de tyske myndigheder, så der kan endnu ikke drages konklusioner heraf. Denne undersøgelse vedrører desuden kun én medlemsstat, mens EU-erhvervsgrenen spreder sig over flere lande. Påstandene blev derfor afvist.
(176)
Med hensyn til nogle parters henvisning til det forhold, at visse producenter i EU ændrede deres aktiviteter og blev importører af varer med oprindelse i Kina, er dette en forretningsmæssig beslutning, der ikke kan betegnes som konkurrencebegrænsende.
3.7. Produktionsmetoder
(177)
I henhold til visse parter bidrog EU-producenternes valg med hensyn til produktionsmetoder klart til EU-erhvervsgrenens skade. Disse parter understreger, at EU-producenternes produktionsmetoder er langt mindre effektive end de kinesiske. EU-producenternes produktionsmetoder er fuldautomatiske, hvilket medfører høje omkostninger til omstilling i forbindelse med små serier, dyr fremstilling af støbeforme, dyrere råmaterialer og højere energiomkostninger som følge af den dobbelte brændingsproces. I modsætning til EU-producenterne arbejder kinesiske producenter desuden efter ordre, har lavere lageromkostninger og sælger hele deres produktion i partier uden klasseinddeling og i kombination med rabatter. Også omkostningerne til overføringsbilleder til dekoration i glasuren er næsten dobbelt så høje i EU. Andre parter fremhævede på den anden side EU-produktionsmetodernes effektivitet i forbindelse med f.eks. store serier.
(178)
Undersøgelsen viste, at der forekommer relevant teknologioverførsel i hele verden. Der kunne ikke konstateres en forbindelse mellem en specifik produktionsmetode og gode forretningsresultater. Det kunne heller ikke fastlægges, om valget af en bestemt produktionsmetode var vigtigt nok til at kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
3.8. Markederne for brugte varer
(179)
I henhold til en ikkestikprøveudvalgt importør er husstandene blevet mindre i de seneste årtier og afhænder overflødige genstande via loppemarkeder, webauktioner og andre former for markeder for brugte varer. For denne part dækker brugt bordservice og brugte køkkenartikler en betydelig del af den nuværende efterspørgsel, og brugte varer konkurrerer direkte med nyproducerede varer. Den ikkestikprøveudvalgte importør indgav dokumentation for webauktionsværdien af flere sortimenter fra velkendte tyske porcelænsproducenter.
(180)
Der kunne dog ikke findes et rimeligt grundlag for at ekstrapolere mængderne og priserne fra en tysktalende platform med meget specifikke sortimenter fra tre tyske virksomheder til andre EU-lande eller varesortimenter. Det var derfor ikke muligt at kvantificere dette marked, og det kunne ikke fastlægges, om salget af brugte varer var vigtigt nok til at kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
3.9. Den økonomiske krise
(181)
I henhold til CCCLA skyldes den påståede skade indvirkningen af finanskrisen, den økonomiske recession og statsgældskrisen på forbrugernes budgetter. CCCLA fremfører, at klagerne er rentable på driftsniveau, og at tabene i regnskaberne skyldes finansiel spekulation (f.eks. tab på aktie- eller statsobligationsmarkederne) og ikkedriftsmæssige udgifter som følge af finanskrisen.
(182)
Den økonomiske krise kan forklare det lavere forbrug i en del af den betragtede periode. Det skal dog bemærkes, at i en situation med faldende forbrug i den betragtede periode og i en situation med stigende forbrug i perioden mellem 2009 og UP opnåede lavprisdumpingimport gode resultater i modsætning til EU-erhvervsgrenen.
(183)
Undersøgelsen viser klart, at dumpingimporten fra Kina har forværret virkningerne af den økonomiske afmatning. Selv ikke under den generelle økonomiske fremgang var EU-erhvervsgrenen i stand til at genvinde betydelige salgsmængder og tabte betydelige markedsandele i løbet af den betragtede periode, mens den kinesiske dumpingimport fik endnu større markedsandele.
(184)
Selv om den økonomiske krise kan have bidraget til EU-erhvervsgrenens dårlige overordnede resultater, kan den ikke generelt anses for at være af en sådan beskaffenhed, at den bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt i UP.
3.10. Andre faktorer
(185)
En sammenslutning påpegede andre faktorer, som angiveligt kunne bryde årsagssammenhængen. Denne part henviste til konkurrencen inden for EU (idet priserne i EU varierer betydeligt) og til EU's arbejdsmiljøkrav, der er strengere og derved medfører højere produktionsomkostninger. Andre nævnte faktorer omfattede nogle kinesiske producenters forfalskninger og eksistensen af ikketoldmæssige hindringer på en række markeder uden for EU, der hindrer EU-producenternes eksport.
(186)
Hvad angår konkurrencen inden for EU, påviste undersøgelsen ingen forbindelse mellem skaden, EU-producenternes beliggenhed og priserne i den pågældende medlemsstat. Med hensyn til EU's arbejdsmiljøkrav gælder de for EU-producerede og importerede varer og påvirker dermed alle virksomheders priser. Eftersom der ikke blev fremlagt dokumentation for påstanden om forfalskning, kunne virkningerne af denne påstand ikke analyseres. Påstanden om eksistensen af ikketoldmæssige hindringer på en række markeder uden for EU kunne ikke imødekommes. Sådanne hindringer kunne forhindre EU-producenter i at udnytte deres eksportmuligheder, men de har ingen indvirkning på det faldende salg på EU-markedet, dvs. dér, hvor skaden påføres.
(187)
CCCLA påpegede andre faktorer, dvs. mangler på uddannet arbejdskraft i EU og selvforskyldt skade, idet nogle EU-producenter importerer den pågældende vare. Ud fra de foreliggende oplysninger konkluderes det dog, at hele EU-erhvervsgrenen generelt befandt sig i en dårlig situation, og at det forhold, at antallet af forretningsmodeller er blevet udvidet, ikke forvolder skade på EU-erhvervsgrenen og i stedet bør tolkes som en løsning, der kan kompensere for det faldende salg på EU-markedet. Hvad angår manglen på uddannet arbejdskraft inden for sektoren for bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale i EU, var der ingen interesserede parter med hjemsted i EU, der påstod at være berørt af dette problem.
(188)
En importør opfordrede institutionerne til at analysere indvirkningen af andre typer bordservice og køkkenartikler, f.eks. plast, aluminium, melamin og glas. Der blev dog ikke fremlagt oplysninger, der underbyggede påstanden. Undersøgelsen nåede ikke frem til resultater vedrørende dette spørgsmål.
(189)
Nogle parter kæder den skade, der er påført EU-erhvervsgrenen, sammen med EU-erhvervsgrenens situation før den betragtede periode. I den henseende påstod flere importører, at nedgangen for EU-erhvervsgrenen begyndte allerede i perioden 1975-2002. Kommissionens analyse kunne dog ikke gå så langt tilbage bl.a. på grund af manglende data for denne periode. Dette gjaldt også for et andet forhold, der gjorde sig gældende længe inden den betragtede periode, nemlig den statsstøtte, som den tyske porcelænsindustri modtog, og som i henhold til en importør, der ikke indgik i stikprøven, beviser, at EU-erhvervsgrenen ikke forbedrede sin effektivitet (9).
(190)
Undersøgelsen af de andre kendte faktorer, som kunne have forårsaget skade for EU-erhvervsgrenen, afslørede, at disse faktorer ikke synes at være af en sådan beskaffenhed, at de bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
4. Konklusion om årsagssammenhæng
(191)
På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderes det foreløbigt, at dumpingimporten fra Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
F. UNIONENS INTERESSER
1. Indledende bemærkninger
(192)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 blev det undersøgt, om der til trods for de foreløbige konklusioner vedrørende skadevoldende dumping var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i EU's interesse at indføre foreløbige antidumpingforanstaltninger i dette tilfælde. Unionens interesser blev analyseret på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(193)
EU-erhvervsgrenen består af over 200 producenter, som har produktionsanlæg i forskellige EU-medlemsstater, og som havde over 25 000 direkte beskæftigede i produktion og salg af den samme vare i UP.
(194)
Undersøgelsen fastslog, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af dumpingimporten fra det pågældende land i undersøgelsesperioden. Skadesindikatorer vedrørende EU-producenternes finansielle resultater, såsom produktion, rentabilitet og investeringsafkast, udviklede sig navnlig negativt i den betragtede periode. SMV'er blev påført størst skade. I den betragtede periode har de været underskudsgivende siden 2010. Hvis der ikke indføres foranstaltninger, vurderes det, at den indsats, som sektoren allerede har ydet, ikke vil være tilstrækkelig til at sikre en genopretning af EU-erhvervsgrenens finansielle situation, som i så fald kan blive yderligere forværret.
(195)
Resultaterne af denne undersøgelse påvirkes ikke af det forhold, at visse EU-producenter klarer sig bedre end andre, eller af situationen for EU-erhvervsgrenen inden den betragtede periode.
(196)
Det forventes, at indførelsen af foranstaltninger vil genskabe effektiv og loyal konkurrence på EU-markedet. Dette vil igen have positive virkninger for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation og rentabilitet.
(197)
Hvis foranstaltninger indføres, fremførte nogle importører, at den pågældende vare vil blive erstattet af andre typer varer (end bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale produceret i EU), f.eks. tekstiler (som gaveartikler) eller bordservice af plast, hvilket vil gavne andre sektorer end den keramiske. Undersøgelsen kunne imidlertid ikke bekræfte, at en sådan substitution vil være betydelig.
(198)
Det blev derfor konkluderet, at indførelsen af midlertidige antidumpingforanstaltninger over for importen af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale med oprindelse i Kina vil være i EU-erhvervsgrenens interesse.
3. Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers interesser
(199)
Som nævnt i betragtning 4 ovenfor blev der anvendt stikprøver som følge af det tilsyneladende store antal ikke forretningsmæssigt forbundne importører.
(200)
I UP hentede de stikprøveudvalgte importører primært deres vare fra det pågældende land og beskæftigede omkring 350 personer i import og videresalg af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale. De var aktive inden for forskellige varetyper, der varierede fra gaveartikler i porcelæn over mærkevarefajance til almindeligt bordservice til privat brug. Deres grad af samarbejdsvilje varierede. De to største importører i stikprøven, der også driver større detailforretninger, fremlagde ikke udførlige oplysninger om rentabilitet og margenen mellem indkøbs- og detailpriser til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder, og en af dem nægtede at fremlægge sine regnskaber. Disse parter oplyste kun indkøbs- og/eller salgspriser ved overførsel. Selv om Kommissionen anmodede derom flere gange, fik man ikke fyldestgørende oplysninger, der kunne bruges til at beregne en repræsentativ importørs brutto- og nettomargen for den pågældende vare for stikprøven som helhed.
(201)
Data fremlagt af de to importører/detailhandlere i stikprøven gjorde det heller ikke muligt at beregne detailhandlernes brutto- og nettofortjenstmargen for den pågældende vare, da oplysningerne var mangelfulde i mange henseender. På grundlag af samarbejdet med importørerne i stikprøven var det derfor ikke muligt at fastslå EU-leverandørkædens evne til at absorbere den foreslåede antidumpingtold og dermed indvirkningen af en sådan told på detailprisen og således forbrugerne.
(202)
Hvad angår importører, oplyste langt de fleste importører, som besvarede stikprøvespørgsmålene til importører, for det første en bruttomargen mellem indkøbsprisen og prisen ved videresalg, der varierede mellem 50 % og 200 %. De kontrollerede tal fra rene importører i stikprøven bekræfter, at sådanne bruttomargener er repræsentative. Offentligt tilgængelig dokumentation viser for det andet, at leverandørkæden i Unionen (dvs. importører og efterfølgende kanaler) fuldt ud kan absorbere en antidumpingtold af den foreslåede størrelse, uden at det bringer de pågældende erhvervsdrivendes levedygtighed i fare. I henhold til en nylig publikation (10) vil et kinesisk krus af keramisk materiale, som købes af EU-distributører for 0,70 USD, blive solgt for 3,50 USD i detailhandelen i EU, dvs. en fortjeneste på mere end 150 % til distributøren/detailhandleren. I dette scenarie vil den foreslåede antidumpingtold for størstedelen af importen medføre en ekstraafgift på 0,16 EUR (og 0,36 EUR for ikkesamarbejdsvillige producenter) for EU-leverandørkæden, som generelt vil få en bruttomargen på 2,08 EUR for denne vare. I henhold til CBI-markedsundersøgelsen fra 2009 om bordservice, køkkenartikler osv., som er nævnt i betragtning 111 ovenfor, varierer forholdet endvidere mellem prisen cif EU's grænse og forbrugerprisen mellem 2,6 og 5,3 (11). Endelig har importørerne/detailhandlerne i stikprøven ikke på noget tidspunkt tilkendegivet, at de vil udelukke bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale fra deres import eller salg, hvis der indføres antidumpingtold.
(203)
På baggrund af ovennævnte, og da der ikke indtil videre er fremskaffet andre pålidelige oplysninger i denne undersøgelse, vurderes det foreløbigt, at distributionskæden generelt, herunder importører, sandsynligvis kan absorbere stigningen i cif-priser på det foreslåede niveau uden væsentlige problemer, og at forbrugerne sandsynligvis ikke vil opleve prisstigninger. Interesserede parter opfordres dog igen udtrykkeligt til at fremlægge yderligere, omfattende og kontrollerbare data om dette forhold, som kan understøtte den videre analyse af indvirkningen af foranstaltninger på leverandørkæden og i sidste ende forbrugerne i næste fase af denne procedure.
(204)
Tilkendegivelser om EU's interesser blev modtaget fra mere end 20 ikkestikprøveudvalgte importører, primært små virksomheder, en europæisk og international handelssammenslutning, en svensk sammenslutning af importører og detailhandlere, en nederlandsk sammenslutning af importører fra Fjernøsten og en sammenslutning af importører med base i Tyskland. Importørerne udtrykte alle bekymring for, at foranstaltningerne ville medføre stigninger i importpriserne, (delvis) indskrænkning af deres virksomhed og dermed en negativ indvirkning på dem generelt med hensyn til margener, rentabilitet mv. Disse argumenter kunne ikke imødekommes på grundlag af konklusionerne i næste betragtning og betragtning 201.
(205)
Flere importører tilkendegav, at der ville gå flere arbejdspladser tabt hos dem, hvis foranstaltningerne blev indført, end der ville blive reddet hos EU-producenterne. Dette modsiges dog af andre bemærkninger fra importører, hvoraf det fremgår, at de muligvis ville erstatte varer af keramisk materiale med varer af andre materialer (f.eks. tekstiler til gaver), eller at de ville være villige til at indkøbe mere i EU.
(206)
Den svenske sammenslutning vurderede, at foranstaltninger ville have negative økonomiske virkninger for importørerne i form af betydelige omkostninger til leverandørskift og administration, hvis de skulle finde alternativer til den kinesiske import. En europæisk og international handelssammenslutning påpegede, at det er vanskeligt at skifte leverandører, fordi importørerne havde foretaget store investeringer i dem. Dette er dog tilsyneladende ikke et væsentligt problem for nogle importører, der foretrækker at kunne skifte forsyningskilder. Vareudbud og forbrugsmønstre i Unionen ændrer sig i takt med moden, og omkostninger til udvikling af nye varer (fra nye leverandører) er derfor en naturlig del af denne sektor.
(207)
Flere importører, der ikke indgik i stikprøven, fremførte, at EU-producenter ikke ønsker at producere varer under andre varemærker. Dette modsiges dog af resultatet af undersøgelsen med hensyn til stikprøveudvalgte EU-producenter (som viste, at de producerer mærkevarer for tredjeparter), af bemærkningen fra en anden importør og af det forhold, at flere importører, som distribuerer varer under eget mærke, indkøber en del af deres sortiment inden for EU.
(208)
En importør, der ikke indgik i stikprøven, udtrykte sin manglende vilje til at dele produktionsidéer, varedesign og intern udvikling med visse konkurrerende EU-producenter af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale. Undersøgelsen viste dog ikke, at dette synspunkt deles generelt af importørerne. Det skal bemærkes, at den pågældende importør var part i en retstvist med visse tyske producenter, og at en del af vedkommendes sortiment var i direkte konkurrence med EU-producenters sortiment.
(209)
Nogle importører fremførte, at de ikke kan indkøbe varer fra EU-producenter på grund af deres højere omkostninger, manglende kapacitet til at levere håndfremstillede varer, manglende mulighed for at tilbyde små produktionsserier, manglende fleksibilitet, mangel på hensigtsmæssig organisation, der kan betjene store detailhandlere, som udbyder mange varer, og/eller mangel på visse produktionsprocesser, kvaliteter, dekorationstyper eller former. Disse parter fremførte, at problemerne var særligt udtalte i forbindelse med håndfremstillede varer og tilbudsorienterede varer (f.eks. lervarer), visse mærkevarer, der sælges under licens, produktion af visse registrerede brugsmønstre og specialvarer til f.eks. hotelbranchen (f.eks. porcelænsvarer i store mængder). Nogle påstod, at der ikke fandtes alternativer til import fra Kina. Undersøgelsen viste dog, at de fleste importører, der gav sig til kende, indkøber bordservice og/eller køkkenartikler af keramisk materiale fra flere kilder, herunder EU-producenter, i mange forskellige sortimenter og kvaliteter. EU-producenter tilbyder desuden et bredt udvalg af varer og har produktionskapacitet til at sælge mere på EU-markedet.
(210)
Det kan generelt konkluderes, at indførelsen af foranstaltninger muligvis vil få negative virkninger for visse importørers økonomiske situation. Denne negative virkning forventes imidlertid ikke at få stor økonomisk betydning for importørernes situation i almindelighed. Det forventes generelt, at de (delvist) kan støtte prisstigningerne og/eller (delvist) overføre tolden til deres kunder (dvs. grossister, distributører eller detailhandlere), netop fordi tolden påvirker den største kilde på markedet. For importører, der gav sig til kende, og som samtidig er detailhandlere, viste undersøgelsen, at den pågældende vare repræsenterer en meget lille andel af deres samlede virksomhed. Det var ikke muligt ved hjælp af oplysningerne fra disse parter at beregne, i hvor høj grad de kan absorbere en prisstigning som følge af de foreslåede toldsatser, men som forklaret i betragtning 201-202 viser de oplysninger, der er fremlagt indtil videre, imidlertid ikke, at de ikke vil være i stand til det.
(211)
Det konkluderes derfor foreløbigt, at indførelsen af foranstaltninger på de foreslåede niveauer ikke vil have væsentlige negative virkninger for ikke forretningsmæssigt forbundne importører af den pågældende vare.
4. Andre branchers interesser
(212)
Flere importører hævdede, at indførelsen af foranstaltninger sandsynligvis vil have negativ indflydelse på importørernes forretningspartnere, der varierede fra færdiggørelses- og dekorationsfirmaer til grossister, distributører og detailhandlere. I den forbindelse påstod de, at indførelsen af foranstaltninger kunne forårsage tab af flere arbejdspladser i deres »satellitvirksomheder«, f.eks. designere eller logistikfirmaer, end det antal arbejdspladser, der kunne bevares/skabes af EU-erhvervsgrenen. Nogle importører fremførte også, at branchen for gaveartikler, reklamebranchen, hotel- og restaurationsbranchen og kommercielle forbrugere generelt også vil blive direkte berørt af en mangel på varer. Dette vil på kort tid føre til øget priskonkurrence blandt store discount-forretninger. Institutioner, der normalt har stramme budgetter, f.eks. plejeinstitutioner, vil også blive ramt. Nogle parter fremførte endvidere, at antidumpingforanstaltninger vil medføre mangel på råmaterialer til kunstnerisk og kreativt arbejde, der f.eks. udføres af porcelænsmalere eller værksteder.
(213)
Det vurderes, at alle disse påstande er ubegrundede. Disse importørers påstande modsiges på den ene side af deres egne bemærkninger, hvori de tilkendegiver, at de muligvis vil erstatte varer af keramisk materiale med varer af andre materialer (f.eks. tekstiler til gaver), således at de under alle omstændigheder benytter deres sædvanlige forretningspartnere, der er nævnt ovenfor. Det må desuden forventes, at indførelsen af foranstaltninger vil være en fordel for EU-erhvervsgrenens »satellitvirksomheder«. Undersøgelsen kunne på den anden side ikke konkludere, at der vil opstå mangel på varer, hvis importen fra Kina skulle konkurrere til ikkedumpingpriser. Foranstaltningerne er udformet og forventes at fungere, således at de skaber ensartede vilkår for alle leverandører af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale og ikke uberettiget begrænser importen fra det pågældende land. Hvad angår den omtalte forøgelse af priskonkurrencen, kan dette også ses som en positiv virkning, f.eks. for institutioner, der normalt har stramme budgetter, f.eks. plejeinstitutioner.
(214)
Den svenske sammenslutning vurderede, at foranstaltninger ville have en negativ økonomisk indvirkning på grossist- og detailsektoren i Sverige. Den anslog et fald i beskæftigelsen på 2-3 % (mere for unge) og i importen på 20 %. Denne virkning forekommer dog overvurderet. Det skal i den forbindelse bemærkes, at ingen af de importører, der samtidig er detailhandlere, og som fremsatte bemærkninger i forbindelse med undersøgelsen, tilkendegav, at varen som helhed vil blive udelukket fra deres varesortiment, hvis der indføres antidumpingtold. En af disse parters beskæftigelsesfremskrivelser ved indførelse af foranstaltninger er grundlæggende de samme som fremskrivelserne, hvis der ingen foranstaltninger indføres.
(215)
CCCLA pegede på en dansk undersøgelse, som viser, at for hver euro, EU-producenter tjener ved handelsbeskyttelse, skal brugervirksomhederne i EU betale op til over 60 gange så meget. Denne bemærkning er dog meget generel og vedrører ikke specifikt denne undersøgelse, og det dokumenteres ikke i undersøgelsen, at dette faktisk ville være en konsekvens.
(216)
En leverandør af særlige detailkampagner til store detailhandlere i hele verden fremførte, at dennes virksomhed krævede store mængder i korte perioder til detailkampagner, der løb over få måneder. I henhold til denne part, som køber to tredjedele af sine varer i Asien, primært Kina, vil en betydelig told ødelægge vedkommendes mulighed for at sælge til kampagnepriser i fremtiden. Det må anerkendes, at antidumpingtold kan påvirke en sådan virksomhed negativt. Formålet med tolden er dog ikke at udelukke kinesiske varer fra markedet. I de sidste tre år dækkede EU-producenter desuden 33 % af det, som den pågældende part betegner som den flygtige efterspørgsel.
(217)
Det konkluderes derfor på dette foreløbige stadium, at fordelene ved at forhindre skade i den resterende del af denne undersøgelsesperiode gennem indførelsen af midlertidige foranstaltninger for import af den pågældende vare overskygges af de potentielle negative virkninger for andre brancher.
5. Forbrugernes (husholdningernes) interesser
(218)
Der indkom ikke bemærkninger fra parter, som repræsenterer slutbrugernes interesser, f.eks. forbrugersammenslutninger.
(219)
På baggrund af offentligt tilgængelige data, jf. betragtning 201 ovenfor, konkluderes det foreløbigt, at foranstaltninger på det foreslåede niveau vil blive absorberet af leverandørkæden og derfor ikke vil medføre højere priser for forbrugerne på detailniveauet.
(220)
I henhold til CCCLA og flere parter, der repræsenterer importørers og detailhandleres interesser, vil EU's forbrugere lide mest, hvis der indføres antidumpingtold. I EU repræsenterer lavindkomstforbrugere den største andel af forbrugerne, som vil opleve et mere begrænset udvalg og højere priser uden merværdi og endda på et tidspunkt med en skrøbelig EU-økonomi. Denne vare har angiveligt psykologiske prisgrænser, og hvis de overskrides, undlader forbrugerne at købe. Nogle typer af varen ville forsvinde fra markedet eller blive erstattet af andre materialer, f.eks. plast, melamin, metal eller træ. Generelt ville disse varer være mere skadelige for miljøet. Det fremførtes også, at udvalget vil blive begrænset, da den pågældende import, som dækker mere end 60 % af efterspørgslen, vil blive fjernet fra EU-markedet, mens manglen på varer vil hæve priserne. Nogle parter fremførte ligeledes, at kunder handler i deres nærmiljø, men at EU-producenter ikke kan eller vil levere lavprisvarer til lokale forretninger. Tyske producenter, der kan tilbyde større standardmængder til lav pris, kan ikke dække EU-markedet, som kræver variation i overensstemmelse med skiftende mode og tendenser. I nogle bemærkninger understreges det, at - selv om kinesisk import forbliver på EU-markedet - vil det sandsynligvis være i væsentligt lavere mængder og til betydeligt højere priser som følge af højere lønninger i Kina og den ekstra told. Det fremførtes også, at denne vare ikke vil blive en del af kommende generationers kultur, hvis den ikke er økonomisk overkommelig.
(221)
Med hensyn til påstande vedrørende et mere begrænset udvalg viste undersøgelsen, at EU-erhvervsgrenen tilbyder et meget bredt varesortiment, der er målrettet mod forskellige markedssegmenter og distributionskanaler. Det forventes, at foranstaltninger vil hjælpe EU-erhvervsgrenen med at udnytte sit fulde potentiale og yderligere udvikle markedet med sine varer. Ingen af de importører, der samtidig er detailhandlere, tilkendegav, at de ville overveje helt at fjerne varen fra deres sortiment, hvis der indføres antidumpingtold.
(222)
Hvad angår påstanden om højere priser, har undersøgelsen til formål at skabe ensartede vilkår - ikke at udelukke kinesiske varer fra EU-markedet. Der kunne ikke objektivt fastlægges prisgrænser for, hvornår forbrugerne ikke længere vil købe denne varetype. Eftersom importører ofte er bundet af prislister i mindst ét år, forventes det generelt ikke, at de kan overføre prisstigningen til deres kunder på kort sigt. I betragtning af foranstaltningernes niveau og den betydelige forskel mellem importprisen og prisen ved videresalg er det desuden vigtigere, at brugere og forbrugere sandsynligvis ikke vil komme til at betale væsentligt højere priser - tolden beregnes ud fra cif-importprisen, og detailpriserne er et produkt af importprisen. Tolden vil derfor sandsynligvis blive absorberet af leverandørkæden fra importøren til den endelige forbruger. Hvis der sker prisstigninger, vil de være små og ikke påvirke forbrugernes valg. Det forventes ikke, at antidumpingforanstaltninger vil få kommende generationer til at undlade at købe bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale. Det bemærkes endvidere, at undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen kan tilbyde konkurrencedygtige priser.
(223)
Det kunne heller ikke konkluderes, at foranstaltninger vil have en væsentlig indvirkning på de materialer, der anvendes til bordservice og køkkenartikler. Typen af materiale er ikke altid den vigtigste faktor, når der f.eks. vælges en gaveartikel af keramisk materiale. Det er dog klart, at materialer ikke altid kan udskiftes. EU-lovgivningen vedrørende materialer bestemt til kontakt med fødevarer omfatter f.eks. visse krav til materialer, der kommer i kontakt med fødevarer. Det skal også bemærkes, at en veletableret importør, der også er detailhandler, mener, at folk fortsat vil spise af keramiske tallerkener og ikke tallerkener fremstillet af andre materialer, og vedkommendes udvidelsesplaner er tilpasset dette.
(224)
Påstandene vedrørende forsyningsproblemer kan ikke godtages, fordi etablering af lige vilkår med retfærdige priser ikke er det samme som helt at fjerne import fra Kina. Tværtimod forventes det, at aktører fra hele verden vil få gavn af en mere retfærdig handelssituation. EU-erhvervsgrenen kan på den anden side dække en tredjedel af det samlede EU-forbrug på nuværende tidspunkt, og det blev konstateret, at dette ikke vil påvirke importen fra Kina, selv om det sker uden dumpingpriser. Både EU-erhvervsgrenens eksportresultater og den kendsgerning, at den ikke udnyttede hele sin kapacitet i den betragtede periode, viser, at EU-producenterne kunne sælge mere på EU-markedet, hvis importdumping blev afskaffet. Sidst, men ikke mindst, er Kina ikke den eneste kilde til import til EU.
(225)
Både en dansk undersøgelse, der nævnes af CCCLA, og svensk forskning, der nævnes af en svensk sammenslutning, viser, at antidumpingforanstaltninger generelt påvirker omkostningerne for forbrugerne. Disse bemærkninger er dog meget generelle, og de vedrører ikke specifikt denne undersøgelse, og det dokumenteres ikke i undersøgelsen, at dette netop ville være en konsekvens.
(226)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at indførelsen af foranstaltninger som helhed ikke vil få nogen betydelige virkninger for forbrugere, som f.eks. husholdninger.
6. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(227)
I lyset af ovenstående blev det ud fra de tilgængelige oplysninger om Unionens interesser foreløbigt konkluderet, at der overordnet set ikke er tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale med oprindelse i Kina.
(228)
Denne konklusion opvejes ikke af hensyn fremført af flere parter, nemlig at antidumpingtold generelt modvirker deres indsats for at overføre bestemte EU-værdier til lande uden for EU, f.eks. forbedring af arbejdsmarkedsstandarderne hos leverandører, børnearbejde, miljøprogrammer eller generelle udviklingsprogrammer. Disse forhold underminerer ikke målet om at skabe åben og retfærdig handel gennem forsvaret af EU-produktionen mod internationale fordrejninger af handelen, f.eks. dumping, ved hjælp af handelspolitiske beskyttelsesforanstaltninger i overensstemmelse med EU-lovgivningen og WTO's regler.
(229)
Denne foreløbige vurdering kan imidlertid kræve en yderligere omhyggelig analyse under hensyntagen til eventuelle bemærkninger fra de interesserede parter.
G. MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(230)
På baggrund af konklusionerne om dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger for at hindre, at der forvoldes EU-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport.
(231)
For at fastlægge omfanget af disse foranstaltninger blev der taget hensyn til de konstaterede dumpingmargener og den told, som er nødvendig for at afhjælpe den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen.
(232)
Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som det med rimelighed kan forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Som forklaret i betragtning 134 ovenfor kan en fortjenstmargen på 6 % af omsætningen foreløbigt anses for et passende minimum, som EU-erhvervsgrenen kunne have forventet at opnå uden den skadevoldende dumping.
(233)
På dette grundlag blev der beregnet en ikkeskadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen på samme vare. Den ikkeskadevoldende pris blev beregnet ved at trække den faktiske fortjenstmargen fra prisen, ab fabrik, og lægge ovennævnte fortjenstmargen på 6 % til den således beregnede nulpunktssalgspris for EU-erhvervsgrenen.
(234)
Den nødvendige prisforhøjelse blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning mellem de samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenters vejede gennemsnitlige importpris som fastsat ved beregningen af underbud og den ikkeskadevoldende pris for de varer, som EU-erhvervsgrenen solgte på EU-markedet i UP. Forskelle som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den gennemsnitlige cif-importværdi.
2. Midlertidige foranstaltninger
(235)
Ud fra ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres en midlertidig antidumpingtold på importen med oprindelse i Kina svarende til enten dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told.
(236)
Antidumpingtolden blev i dette tilfælde fastlagt på et niveau svarende til dumpingmargenerne, jf. ovenstående.
(237)
De individuelle antidumpingtoldsatser, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, som i forbindelse med undersøgelsen blev konstateret for disse virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Kina og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importvarer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af forordningen, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundne med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(238)
Alle anmodninger om anvendelse af denne individuelle told for virksomheder (f.eks. efter ændring af den pågældende enheds navn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) indgives omgående til Kommissionen (12) med alle relevante oplysninger, især om ændringer i virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.
(239)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør resttoldsatsen ikke blot anvendes på de ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke eksporterede til Unionen i undersøgelsesperioden.
(240)
En part ønskede, at eventuelle foranstaltninger blev indført i form af en mindstepris. Parten anførte, at værditold især ville ramme kunder, der køber importerede varer af høj kvalitet og/eller med høj vægt. Undersøgelsen viste dog, at ingen anden form for foranstaltninger ville være mere velegnet under hensyntagen til udbuddet af varer henhørende under varedækningen.
(241)
Ud fra ovenstående fastsættes dumping- og skadesmargenerne og den midlertidige told som følger:
Virksomhed
Dumpingmargen
Skadesmargen
Midlertidig told
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd og Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
45,3 %
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd og Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Import & Export Co., Ltd
31,2 %
85,3 %
31,2 %
CHL International Ltd og CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
109,3 %
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd, Shandong Silver phoenix Co., Ltd, Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd og Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
76,0 %
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
44,8 %
23,0 %
Alle andre samarbejdsvillige eksporterende producenter
26,6 %
76,1 %
26,6 %
Alle andre virksomheder
58,8 %
109,3 %
58,8 %
H. AFSLUTTENDE BESTEMMELSE
(242)
I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, som gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. De konklusioner, der ligger til grund for indførelse af told i denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig foranstaltning -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, ekskl. knive, med oprindelse i Kina henhørende under KN-kode ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 og ex 6912 00 90 (Taric-kode 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 og 6912009010).
2. Den midlertidige antidumpingtold på nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af nedenstående virksomheder fastsættes til følgende:
Virksomhed
Told
Taric-tillægskode
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
B353
Virksomheder opført i bilag I
26,6 %
B354
Alle andre virksomheder
58,8 %
B999
3. Anvendelsen af de midlertidige antidumpingtoldsatser, der er fastsat for de virksomheder, som er nævnt i stk. 2, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag II. Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, anvendes den told, der gælder for alle andre virksomheder.
4. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Den Europæiske Union er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
5. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned efter datoen for denne forordnings ikrafttrædelse, jf. dog artikel 20 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009.
2. I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de interesserede parter inden for en frist på en måned efter datoen for denne forordnings ikrafttrædelse fremsætte bemærkninger til dens anvendelse.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 14. november 2012.
32012R1072
L 318/28
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1072/2012
od 14. studenoga 2012.
o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda podrijetlom iz Narodne Republike Kine
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („osnovna Uredba”), a posebno njezin članak 7.,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Pokretanje postupka
(1)
Europska komisija najavila je 16. veljače 2012. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (2) („obavijest o pokretanju postupka”) pokretanje antidampinškog postupka u vezi uvoza u Uniju keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda podrijetlom iz Narodne Republike Kine („dotična zemlja”, „Kina” ili „NRK”).
(2)
Postupak je pokrenut nakon pritužbe podnesene 3. siječnja 2012. u ime proizvođača iz EU-a („podnositelji pritužbe”), koji predstavljaju više od 30 % ukupne proizvodnje Unije keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda. Pritužba je sadržavala dokaze prima facie o dampingu navedenog proizvoda i materijalnoj šteti koja iz njega proizlazi, što se smatralo dostatnim kako bi se opravdalo otvaranje postupka.
2. Stranke na koje se odnosi postupak
(3)
Komisija je o pokretanju postupka službeno obavijestila podnositelje pritužbe, ostale poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače izvoznike u NRK-u, uvoznike, trgovce, korisnike, dobavljače i udruženja za koje je poznato da se postupak na njih odnosi te predstavnike NRK-a. Komisija je također obavijestila proizvođače u Ruskoj Federaciji, koja je u obavijesti o pokretanju postupka predložena kao moguća analogna zemlja. Zainteresirane stranke dobile su priliku iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka. Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.
(4)
S obzirom na očito velik broj proizvođača izvoznika i nepovezanih uvoznika, u obavijesti o pokretanju postupka proizvođači izvoznici i nepovezani uvoznici pozvani su da se jave Komisiji i dostave osnovne podatke o svojim aktivnostima u vezi dotičnog proizvoda tijekom razdoblja od 1. siječnja 2011. do 31. prosinca 2011. Navedeni bi podaci omogućili Komisiji, u skladu s člankom 17. osnovne Uredbe, da odluči je li potreban odabir uzoraka i, ako jest, da odabere uzorke.
(5)
S obzirom na očito velik broj proizvođača iz Unije uključenih u taj ispitni postupak, u obavijesti o pokretanju postupka objavljeno je da je Komisija privremeno odabrala uzorak proizvođača iz Unije za utvrđivanje štete u skladu s člankom 17. osnovne Uredbe. Pomoću podataka koje je Komisija imala na raspolaganju izvršen je prethodni odabir u početnoj fazi koji se temeljio na obujmu prodaje, veličine, zemljopisnog položaja u Uniji i segmentu proizvoda proizvođačâ. Isti je uključivao šest proizvođača iz Unije sa sjedištem u pet država članica koji su obuhvaćali sve glavne vrste proizvoda, od kojih su dvojica bila mala i srednja poduzeća (MSP). Navedeni privremeni uzorak činio je više od 15 % procijenjene ukupne proizvodnje Unije. Međutim, jedan od proizvođača u privremenom uzorku nije želio biti u uzorku, a nekoliko je zainteresiranih stranaka tvrdilo da je izostavljena država članica s velikim obujmom proizvodnje te da istu treba uključiti u reprezentativni uzorak. Komisija je u skladu s tim promijenila privremeni uzorak tako da je konačni uzorak uključivao sedam proizvođača iz Unije koji obuhvaćaju sve glavne vrste proizvoda sa sjedištem u šest država članica, od kojih se trojica MSP-i. Navedeni je uzorak predstavljao više od 20 % procijenjene ukupne proizvodnje Unije.
(6)
Oko 400 proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača izvoznika u NRK-u, koji su činili više od 60 % ukupnog izvoza, dostavilo je zatražene podatke i pristalo na uključivanje u uzorak. Na temelju podataka koje je dobila, Komisija je privremeno odabrala uzorak od pet proizvođača izvoznika s najvećim obujmom izvoza u Uniju te je pozvala sve poznate proizvođače izvoznike da komentiraju predloženi uzorak. Dva proizvođača izvoznika iz prethodnog uzorka potom su promijenila svoje podatke za odabir uzoraka, tako da njihov obujam izvoza nije bio dostatan za uključivanje u uzorak. Komisija je potom odabrala konačni uzorak na temelju ažuriranih podataka pet najvećih trgovačkih društava prema obujmu izvoza. Trgovačka društva u uzorku čine gotovo 20 % izvoza u Uniju svih proizvođača izvoznika koji surađuju.
(7)
Trgovačka društva ili grupacije trgovačkih društava koji su konačno odabrani za uzorak jesu:
(a)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd i njegova povezana trgovačka društva;
(b)
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd i njegova povezana trgovačka društva;
(c)
CHL International Ltd i njegova povezana trgovačka društva;
(d)
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited i njegova povezana trgovačka društva („Niceton”); i
(e)
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
(8)
Jedno trgovačko društvo osporilo je odabir trgovačkih društava u uzorku te je tvrdilo da je ono trebalo biti uključeno u uzorak. Tvrdilo je da njegovo uključivanje ne bi neopravdano povećalo broj trgovačkih društava u uzorku ili uzrokovalo kašnjenje ispitnog postupka, posebno zato što je trgovačko društvo razmjerno mali izvoznik. Nadalje je tvrdilo da je trgovačko društvo u stranom vlasništvu te da bez njega uzorak nije reprezentativan.
(9)
Komisija podsjeća da je odabir trgovačkih društava u uzorku izvršen na temelju najvećeg obujma u skladu s člankom 17. stavkom 1. osnovne Uredbe uzimajući u obzir broj proizvođača koje je objektivno moguće ispitati u raspoloživom roku. S obzirom na to da je trgovačko društvo razmjerno mali izvoznik, njegovo uključivanje ne bi doprinijelo reprezentativnosti uzorka u smislu obujma izvoza. Nadalje, također se napominje da se trgovačko društvo javilo vrlo kasno - četiri mjeseca nakon što su svi proizvođači izvoznici obaviješteni o konačnom odabiru te nakon što su izvršeni posjeti radi provjere u poslovnim prostorijama odabranih trgovačkih društava. Stoga je odbačen zahtjev za uključivanje u uzorak.
(10)
Više od šezdeset nepovezanih uvoznika u roku je odgovorilo na pitanja za odabir uzoraka te ponudilo suradnju u postupku. Od navedenih trgovačkih društava za uzorak je odabrano pet. Navedena petorica nepovezanih uvoznika odabrana su na temelju obujma i vrijednosti uvoza i ponovne prodaje u Uniji, svoj zemljopisnog položaja, poslovnog modela i segmenta proizvoda. Trgovačka društva u uzorku predstavljaju najveći reprezentativni obujam i vrijednost uvoza i ponovne prodaje u Uniji koje je moguće objektivno ispitati u raspoloživom roku. Prema podacima iz faze odabira uzoraka, ista su predstavljala približno 6 % uvoza dotičnog proizvoda tijekom RIP-a.
(11)
Kako bi proizvođačima izvoznicima u NRK-u omogućila dostavljanje zahtjeva za primjenu tretmana tržišnog gospodarstva („MET”) ili individualnog tretmana („IT”), prema njihovoj želji, Komisija je svim kineskim proizvođačima izvoznicima koji su to zatražili i kineskim tijelima poslala obrasce zahtjeva.
(12)
Jedanaest kineskih proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača izvoznika zatražilo je primjenu MET-a prema članku 2. stavku 7. osnovne Uredbe, ili IT ako bi se ispitnim postupkom utvrdilo da ne zadovoljavaju uvjete za primjenu MET-a. Trojica su navedenih podnositelja zahtjeva uključeni u uzorak, dok preostala osmorica nisu. Jedan od navedenih proizvođača izvoznika koji nije uključen u uzorak naknadno je povukao svoj zahtjev za primjenu MET-a, dok je zahtjev za IT zadržao. Dvojica preostalih proizvođača izvoznika u uzorku i četiri druga trgovačka društva koja nisu uključena u uzorak, zatražili su samo IT.
(13)
Komisija je poslala upitnike svoj petorici proizvođača izvoznika u uzorku u NRK-u i gotovo 300 ostalih proizvođača izvoznika u NRK-u koji su to zatražili. Štoviše, upitnici su poslani sedmorici proizvođača iz Unije koji su odabrani za uzorak, petorici uvoznika koji su odabrani za uzorak, četirima udruženjima trgovaca na malo i distributera te, također, pojedinačnim trgovcima na malo i distributerima koji su to zatražili. Nadalje, upitnici su poslani proizvođačima izvoznicima u Indiji, Turskoj, Brazilu, Tajlandu i Rusiji, koje su se smatrale zemljama kandidatkinjama za odabir primjerene analogne zemlje.
(14)
Odgovore su dostavili trinaest proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača izvoznika u NRK-u i tri proizvođača iz mogućih analognih zemalja (Brazila, Tajlanda i Rusije). Nadalje, odgovore na upitnik dostavila su sedmorica proizvođača iz Unije odabranih za uzorak te petorica uvoznika odabranih za uzorak. Jedan trgovac na malo, jedan distributer i dva udruženja trgovaca na malo i distributera također su dostavili odgovore na upitnik.
(15)
Nadalje, Komisija je zaprimila predstavke od više od 20 uvoznika koji nisu povezani s proizvođačem izvoznikom, nekoliko trgovaca na malo, pružatelja programa oglašavanja te od Kineske komore za proizvode kale industrije i obrte (CCCLA).
(16)
Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje je smatrala neophodnima za privremeno određivanje dampinga, nastale štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
(a) Proizvođači iz Unije
(17)
Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sedmorice proizvođača iz Unije u uzorku.
(18)
Proizvođači iz Unije u uzorku, kao i ostali proizvođači iz Unije koji surađuju zatražili su na temelju odredba članka 19. osnovne Uredbe, da njihovi identiteti ostanu skriveni. Tvrdili su da bi otkrivanje njihovog identiteta moglo dovesti do rizika značajnih štetnih učinaka.
(19)
Neki proizvođači iz Unije podnositelji pritužbe opskrbljuju kupce u Uniji koji također nabavljaju svoje proizvode u Kini, čime ostvaruju izravnu korist od navedenog uvoza. Navedeni podnositelji pritužbe stoga smatraju da su u osjetljivom položaju jer neke njihove stranke možda ne bi bili zadovoljne ako bi uložili ili podržali pritužbu protiv navodno štetnog dampinga. Zato su smatrali da postoji rizik da bi neke njihove stranke poduzele protumjere. Nadalje, neki proizvođači iz Unije podnositelji pritužbe također izvoze u Kinu. Navedena su trgovačka društva smatrala da bi podnošenje ili podupiranje pritužbe protiv navodno štetnog dampinga moglo predstavljati prijetnju njihovom poslovanju u Kini. Zahtjev je odobren jer je bio dostatno utemeljen.
(20)
Predstavnici nekih proizvođača izvoznika, CCCLA i neki nepovezani uvoznici tvrdili su da ne mogu ispravno iskoristiti svoje pravo na obranu jer nije otkriven identitet podnositelja pritužbe, kao i onih koji podupiru pritužbu. Tvrdili su da su u navedenim okolnostima stranke spriječene iznijeti komentare o položaju, materijalnoj šteti te o tome mogu li se proizvođači isključiti iz industrije Unije u skladu s člankom 4. stavkom 1. točkom (a) osnovne Uredbe i/ili reprezentativnosti uzorka. Međutim, napominje se da je Komisija osigurala da je navedena pitanja moguće provjeriti i njima se baviti u dokumentima koje je na raspolaganju zainteresiranim strankama za pregled, poput korespondencije sa zainteresiranim strankama, putem obavijesti o položaju i odabiru uzoraka te putem zahtjeva za ispravno dokumentirane podneske ostalih stranaka. Zahtjev je stoga odbačen.
(b) Proizvođači izvoznici iz NRK-a
-
Hunan Hualian China Industry Co, Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd i Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd (Hunan Hualian)
-
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd i Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Export & Import Co., Ltd (Guangxi Sanhuan)
-
CHL International Ltd i CHL Porcelain Industries Ltd (CHL)
-
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Shandong Silver Phoenix Company Limited i povezani uvoznik sa sjedištem u Hong Kongu, Niceton International Limited (Niceton)
-
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd,
-
Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd,
-
Shenzhen Baosanhe Ceramics Industrial Co., Ltd,
-
Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd,
-
Chaozhou Mingyu Porcelain Industries Co., Ltd,
-
Shenzhen Grand Collection Industrial Co., Ltd i Chaozhou Grand Collection Tableware Co., Ltd (Grand Collection),
-
Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd,
-
Zibo Kun Yang Ceramic Corporation Limited.
(c) Uvoznici iz Unije
-
Symbol srl, Treviso, Italija,
-
Metro AG, Dusseldorf, Njemačka,
-
Ritzenhoff & Breker GmbH & Co. KG, Bad Driburg, Njemačka,
-
Joseph Maeser GmbH, Dornbirn, Austrija,
-
IKEA Supply AG, Pratteln, Švicarska.
(d) Proizvođač izvoznik u analognoj zemlji
(21)
Brazilski proizvođač koji surađuje zatražio je da njegov identitet ostane skriven jer bi njegovo otkrivanje imalo značajne štetne učinke na njegovo poslovanje. Zahtjev se smatrao opravdanim te je stoga prihvaćen.
3. Razdoblje ispitnog postupka
(22)
Razdoblje ispitnog postupka u vezi s dampingom i štetom obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2011. do 31. prosinca 2011. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2008. do kraja razdoblja ispitnog postupka (razmatrano razdoblje).
(23)
Podnositelji pritužbe tvrdili su da bi razdoblje ocjene štete trebalo produžiti za jednu godinu i početi u 2007., dok je CCCLA tvrdio da isto treba skratiti za jednu godinu i početi u 2009. Prvi zahtjev nije odobren jer u ništa u dokumentaciji nije dokazivalo da bi petogodišnje razmatrano razdoblje bolje odražavalo kretanja, kako su tvrdili podnositelji pritužbe. Što se tiče drugog zahtjeva, CCCLA je općenito upućivao na sudsku praksu WTO-a kojom bi se utvrdilo da članice WTO-a ne mogu odabrati ishodište, rezultat kojega je puka usporedba krajnjih točaka te da bi članice WTO-a mogle imati poteškoća prilikom utvrđivanja postojanja materijalne štete ako bi se moglo na temelju promjene ishodišne godine jednostavno promijeniti nalaz o šteti. Međutim, ispitni je postupak pokazao da bi skraćivanje razmatranog razdoblja u ovom slučaju dovelo do nepotrebno kratkog razdoblja analize koja bi, nadalje, u pogledu učinka gospodarske krize na određene pokazatelje, mogla ponuditi pristranu sliku kretanja štete. Stoga su oba zahtjeva privremeno odbačena.
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
1. Dotični proizvod
(24)
Dotični su proizvod keramički stolni i kuhinjski proizvodi trenutačno razvrstani prema oznakama KN6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 i ex 6912 00 90 podrijetlom iz Narodne Republike Kine (dotični proizvod). Proizvodi mogu biti od porculana, obične keramike, kremenaste gline, fajansa ili fine keramike ili drugih materijala. Glavne sirovine uključuju minerale poput kaolina, glinenca i kvarca, a sastav korištenih sirovina određuje vrstu proizvedenog konačnog keramičkog proizvoda.
(25)
Keramički stolni i kuhinjski proizvodi prodaju se u mnogo različitih oblika koji se s vremenom razvijaju. Proizvodi se koriste na mnogim mjestima, poput kućanstava, hotela, restorana ili ustanova za njegu.
1.1. Zahtjevi za isključivanje
(26)
Tijekom ispitnog postupka dostavljeno je i analizirano nekoliko zahtjeva za isključivanje nekih proizvoda iz opsega proizvoda. Analiza navedenih zahtjeva sažeta je u nastavku.
1.1.1. (Fini) koštani porculan
(27)
U svojim prigovorima CCCLA tvrdio je da (fini) koštani porculan treba isključiti iz opsega proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom. Navodno se (fini) koštani porculan bitno razlikuje od ostalih vrsta stolnih i kuhinjskih proizvoda zbog različitih fizičkih svojstava, proizvodnih postupaka, krajnjih namjena i shvaćanja potrošača. Izrađuje se od praha bikovih kostiju te je prepoznatljiv po svojoj bjelini i velikoj prozirnosti. Zbog vrlo velike mehaničke čvrstoće i otpornosti na lomove proizvodio bi se u znatno tanjim presjecima, pri čemu bi proizvodnja bila sofisticiranija i skuplja od uobičajene proizvodnje proizvođača iz Unije. Također, samo bi nekoliko proizvođača iz Unije proizvodilo (fini) koštani porculan.
(28)
U vezi s navedenim tvrdnjama, ispitni je postupak prvo pokazao da nema opće prihvaćene definicije koštanog porculana. (Fini) koštani porculan samo je jedna vrsta mekog porculana kod koje je velik udjel sirovina jednak kao kod drugih keramičkih predmeta. U svojim je predstavkama CCCLA iznio proturječne tvrdnje o kombinaciji i udjelu različitih sastojaka. Kao drugo, ispitni postupak nije mogao potvrditi da (fini) koštani porculan zahtjeva znatno sofisticiraniji proizvodni postupak. Kao treće, primjena (finog) koštanog porculana kao stolnog posuđa svuda je jednaka, bez obzira na to radi li se o Kini ili Uniji. Također, čvrstoća i robusnost nisu posebna svojstva (finog) koštanog porculana. Primjerice, keramički stolni proizvodi za restorane i ugostiteljstvo također su posebno čvrsti i robusni. Posljednje, ali ne manje važno, (fini) koštani porculan proizvode brojni proizvođači iz Unije, kojem je konkurencija uvoz (finog) koštanog porculana podrijetlom iz Kine. Zahtjevi za isključivanje (finog) koštanog porculana iz opsega proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom stoga se privremeno odbacuju.
1.1.2. Keramički (kuhinjski) noževi
(29)
Dva proizvođača izvoznika, CCCLA i različiti uvoznici tvrdili su da keramičke (kuhinjske) noževe treba isključiti iz opsega proizvoda. Navedeni se zahtjev temelji na tvrdnji da se, zbog svojih posebnosti, takvi noževi i ostale vrste keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda ne mogu smatrati jednim proizvodom. Keramički materijal za izradu oštrica keramičkih (kuhinjskih) noževa obično je izrađen od cirkonijevog oksida koji se ne koristi za „standardne” stolne proizvode poput šalica i tanjura. Njihov stupanj zamjenjivosti s glavnim kategorijama proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom bio bi ograničen.
(30)
Ispitni je postupak pokazao da keramički (kuhinjski) noževi imaju ista fizička obilježja (oblik i čvrstoću), industrijski dizajn i krajnju namjenu (rezanje) kao i metalni (kuhinjski) noževi. Zato se razlikuju od ostalih proizvoda obuhvaćenih postupkom jer su potonji namijenjeni čuvanu hrane zbog svog posebnog dizajna i fizičkih svojstava.
(31)
Štoviše, tvrdilo se da u Uniji ne postoji tehnologija proizvodnje navedenih keramičkih (kuhinjskih) noževa, tako da bi nastavak ispitnog postupka u vezi keramičkih (kuhinjskih) noževa kršio pravo Unije i WTO-a. Podnositelji pritužbe potvrdili su da, prema njihovim saznanjima, takva proizvodnja u Uniji ne postoji.
(32)
Također su dodali da se keramički (kuhinjski) noževi prodaju isključivo na ekskluzivnim lokacijama, dok se također razlikuju i distribucijski kanali (distributeri kuhinjskog pribora) i predstavničko udruženje (udruženje proizvođača pribora za jelo). Međutim, ispitni postupak nije mogao potvrditi da bi navedena pitanja bila presudna za različito shvaćanje potrošača u usporedbi s drugim vrstama keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda.
(33)
Dalje se tvrdilo da mjere za keramičke noževe ne bi vratile poštene tržišne uvjete za stolne proizvode, nego bi naštetile krajnjim potrošačima (keramičkih (kuhinjskih) noževa). Neke su stranke izjavile da, s obzirom na to da se keramički (kuhinjski) noževi ne proizvode u Uniji, nije moguće da je industriji Unije u vezi s tim prouzročena materijalna šteta. Komisija je naložila analizu navedenih zahtjeva do zaključka o tome smatraju li se keramički (kuhinjski) noževi i druge vrste keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda jednim proizvodom.
(34)
Na temelju razmatranja u uvodnoj izjavi 30., ispitnim je postupkom privremeno zaključeno da se keramički (kuhinjski) noževi bitno razlikuju od ostalih vrsta keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda zbog razlika u fizičkim svojstvima, proizvodnim postupcima i krajnjim namjenama. Stoga se zahtjev za njihovim isključivanjem iz opsega dotičnog proizvoda obuhvaćenog ovim ispitnim postupkom privremeno prihvaća.
1.1.3. Predmeti kineskog/orijentalnog izgleda
(35)
Dva su uvoznika tvrdila da stolne i kuhinjske proizvode kineskog/orijentalnog izgleda treba isključiti iz opsega proizvoda. Glavni je razlog za navedenu tvrdnju bio da se ova vrsta proizvoda ne bi proizvodila u Uniji, da se u Uniji potražnja za takvom robom uvijek pokrivala uvozom te da navedeni uvoz ove vrste ne bi negativno utjecao ni na jedna tržišni udjel industrije Unije.
(36)
Ispitnim je postupkom utvrđeno da nema opće prihvaćene i objektivne definicije navedene kategorije niti posebnih obilježja za njezinu identifikaciju. Štoviše, proizvođači iz Unije također mogu proizvoditi proizvode u navedenom stilu. Nadalje, stolni i kuhinjski proizvodi kineskog/orijentalnog izgleda nemaju jedinstvenu ili drukčiju krajnju namjenu. Posljednje, ali ne i manje važno, ispitni je postupak pokazao da se u mnogim azijskim restoranima koriste stolni proizvodi u zapadnjačkom stilu te da se navedeni proizvodi mogu jednostavno zamijeniti. Zahtjevi za isključivanje predmeta kineskog/orijentalnog izgleda iz opsega proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom stoga se privremeno odbacuju.
1.1.4. Izdržljivi porculan
(37)
S jedne se strane tvrdilo da bi izdržljivi porculan trebalo isključiti iz opsega proizvoda zbog njegovih jedinstvenih svojstava i proizvodnog postupka. Sirovine od kojih se izrađuje izdržljivi porculan, koje su otpornije i čvršće, sadrže 6-10 % aluminijevog praha, dok je postupak pripreme sirovina (kaolina) jedinstven. Za proizvodnju izdržljivog porculana potrebni su obučeni radnici, a njegova je kvaliteta i cijena viša od tradicionalnih stolnih proizvoda. Pored toga, ni jedan ga proizvođač iz Unije ne bi proizvodio.
(38)
S druge strane, uvoznik je izjavio da izdržljivi stolni proizvodi koji se obično koriste u hotelima, predstavljaju značajan udjel ukupne kineske proizvodnje keramike pa bi njihovo isključivanje dovelo do obmanjujućih rezultata ispitnog postupka.
(39)
Ispitnim je postupkom utvrđeno da nema opće prihvaćene i objektivne definicije izdržljivog porculana ni nespornih obilježja za njegovu identifikaciju. Štoviše, proizvođači iz Unije također mogu proizvoditi navedenu vrstu stolnih proizvoda te su kineski proizvodi i proizvodi proizvedeni u Uniji u izravnoj konkurenciji. Nadalje, izdržljivi porculan nema jedinstvenu ili drugačiju krajnju namjenu. Zahtjevi za isključivanje izdržljivog porculana iz opsega proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom stoga se privremeno odbacuju.
1.1.5. Ručno izrađeni porculan
(40)
Švedsko udruženje koje zastupa odgovarajuće švedske uvoznike predlagalo je isključivanje ručno izrađenog porculana iz opsega proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom. Pozvalo se na dugu povijest takvog ručnog rada u Kini, njegovu cjenovnu dostupnost te različito shvaćanje potrošača kineskih rukotvorina i predmeta koji nisu ručne izrade koji se proizvode u Uniji.
(41)
Međutim, ispitni je postupak pokazao da, a jedne strane, nema općeprihvaćene/objektivne definicije navedene kategorije i da, s druge strane, nekoliko proizvođača iz Unije proizvodi ručno rađeni porculan. Ispitni postupak je pokazao da ne postoje bitno različita fizička svojstva u usporedbi s ostalim keramičkim stolnim i kuhinjskim proizvodima niti različito shvaćanje potrošača u usporedbi s ručno rađenim porculanom koji se proizvodi u Uniji. Zahtjev za isključivanje ručno rađenog porculana iz opsega proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom stoga se privremeno odbacuje.
1.1.6. Ručno obojeni stolni proizvodi
(42)
Različiti uvoznici uložili su prigovor na isključivanje ručno obojenih stolnih proizvoda iz opsega proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom. Izneseni argumenti odnosili su se na činjenicu da su stolni proizvodi namijenjeni određenoj vrsti potrošača, da se mogu koristiti za drukčije namjene nego tradicionalni stolni proizvodi (primjerice, za ukras), da se u Uniji ne proizvode u komercijalnim količinama, da nisu izravna konkurencija niti su zamjenjivi drugim kuhinjskim/stolnim proizvodima, različitu percepciju potrošača, njihovu luksuznost i veću krhkost, uz poseban proizvodni postupak, veći radni intenzitet te sudjelovanje visoko kvalificiranih radnika.
(43)
Ispitni je postupak pokazao da je proizvod u potpunosti istovjetan stolnim proizvodima koji nisu ručno obojeni do trenutka ručnog bojanja. Također je pojašnjeno da činjenica da proizvodni postupak uključuje više ručnog rada ne čini proizvod drukčijim; doista, većina krajnjih korisnika teško razlikuje ručno obojeni porculan, ako uopće, od porculana koji nije ručno obojen. Ispitni je postupak dalje pokazao da ručno obojeni stolni proizvodi obično imaju istu krajnju namjenu kao i ostale vrste keramičkih stolnih proizvoda te da nisu nužno krhkiji. Također je utvrđeno da nekoliko proizvođača iz Unije proizvodi ručno obojeni porculan te da su proizvodi iz Unije i uvezeni proizvodi izravno konkurentni. Stoga se zahtjevi za isključivanje ručno obojenih stolnih proizvoda iz opsega proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom privremeno odbacuju.
1.1.7. Stolni proizvodi s ručnom figurativnom podglazurnom slikom
(44)
Uvoznik je uložio prigovor za isključivanje stolnih proizvoda s ručnom figurativnom podglazurnom slikom iz opsega proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom. Izneseni argumenti odnosili su se na činjenicu da stolni proizvodi s ručnom figurativnom podglazurnom slikom podrazumijevaju različit proizvodni postupak, različitu namjenu (koriste se za hranu i piće, dok se za to proizvodi s nadglazurnom slikom, navodno, obično ne mogu koristiti) te različitu kvalitetu i fizička svojstva, odnosno sigurnost prilikom čuvanja i serviranja hrane, mogućnost pranja u perilici posuđa te korištenja u mikrovalnoj pećnici. Stranka je također izjavila da ni jedan proizvođač iz Unije nije sposoban i voljan proizvoditi komercijalne količine stolnih proizvoda s ručnom figurativnom podglazurnom slikom te je upozorila da ne postoji rizik izbjegavanja mjera u slučaju isključivanja stolnih proizvoda s ručnom figurativnom podglazurnom slikom iz opsega proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom. Stranka je također tvrdila da potrošači percipiraju navedene proizvode na drukčiji način s obzirom na to da ih smatraju kolekcionarskim predmetima, odnosno predmetima koji odaju način života, a ne dijelom branda, te se isti ne prodaju u kompletima.
(45)
Ipak, ispitni je postupak pokazao da, s jedne strane, nema opće prihvaćene/objektivne definicije ove kategorije te da, s druge strane, nekoliko proizvođača iz Unije može proizvoditi navedene proizvode. Nadalje, utvrđeno je da su proizvodi iz Unije i uvezeni proizvodi izravno konkurentni. Ispitni je postupak otkrio da su proizvodi fizički potpuno istovjetni stolnim proizvodima koji nisu ručno obojeni te da prosječni potrošač ne razlikuje stolne proizvode s ručnom figurativnom podglazurnom slikom od ostalih vrsta ukrašenih stolnih proizvoda. Također se pokazalo da činjenica da proizvodni postupak uključuje više kvalificirani rad ne čini proizvod različitim te da stolni proizvodi s ručnom figurativnom podglazurnom slikom imaju u osnovi istu krajnju namjenu kao i ostale vrste keramičkih stolnih proizvoda. Stoga se zahtjevi za isključivanje stolnih proizvoda s ručnom figurativnom podglazurnom slikom iz opsega proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom privremeno odbacuju.
1.1.8. Stolni proizvodi koji se ne proizvode u EU-u
(46)
Neki uvoznici u svojim prigovorima tvrde da bi ispitni postupak trebalo ograničiti na tržišta koja trenutačno opskrbljuju proizvođači iz Unije koji su uložili pritužbu. U suprotnom bi carine ugrozile određene „specijalizirane” uvoznike, pri čemu isti ne bi mogli nabavljati od proizvođača iz Unije. Također se tvrdilo da proizvođači iz Unije s brandovima ne proizvode za druga trgovačka društva te da proizvođači iz Unije ne prihvaćaju male narudžbe niti koriste kalupe koji su potrebni za određene oblike. Također, proizvođači iz Unije ne bi bili prilagodljivi niti bi nudili proizvode na dar.
(47)
Navedeni se zahtjev privremeno odbacuje jer je preširok i nejasan te nema objektivnog temelja za navedeno isključivanje. Štoviše, proizvođači iz Unije imaju širok raspon proizvoda i redovno nude nove proizvode zbog čega se kolekcije i asortimani stalno mijenjaju. Vrste proizvoda koje proizvodi industrija Unije i njihova kvaliteta također se redovno nalaze kod izvoznika. Nadalje, ispitnim je postupkom utvrđeno da postoje proizvođači iz Unije koji proizvode proizvode pod brandovima drugih stranaka. Također je utvrđeno da su proizvodi koji se proizvode u Uniji i uvoze iz Kine izravno konkurentni, da se mogu jednostavno zamijeniti te da dijele istu krajnju namjenu, slične proizvodne postupke i percepciju potrošača. Pitanje prilagodljivosti razrađuje se u odjeljku o interesu Unije.
1.1.9. Proizvodi od kremenaste gline
(48)
Uvoznik s proizvodnjom u Kini tvrdio je da uvoz proizvoda od kremenaste gline, koje uglavnom čine kuhinjski proizvodi, treba isključiti iz opsega proizvoda. Prema njegovim navodima u Uniji bi proizvodnja proizvoda od kremenaste gline bila zanemariva, pri čemu je vrlo vjerojatno da su podnositelji pritužbe uključili proizvode od kremene gline radi izbjegavanja mjera. Uvoznik je također tvrdio da su njegove cijene uvezenih proizvoda znatno više od cijena bilo kojeg drugog proizvođača u Uniji te da navedeni uvoz nije doveo do sniženja cijena ili štete.
(49)
Ipak, ispitnim je postupkom utvrđeno da je proizvodnja Unije proizvoda od kremene gline značajna. Također je zaključeno da su proizvodi koji se proizvode u Uniji i kineski uvezeni proizvodi od kremene gline izravno konkurentni, da se mogu jednostavno zamijeniti te da dijele istu krajnju namjenu, slične proizvodne postupke i percepciju potrošača te fizička obilježja. Navodi uvezi cijene razrađuju se u uvodnoj izjavi 240. Stoga se zahtjev za isključivanje proizvoda od kremene gline iz opsega proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom privremeno odbacuje.
(50)
Uz to, stranka je tvrdila da glazirane i/ili emajlirane proizvode od kremene gline ili nebijele i/ili sortirane glazirane i/ili emajlirane proizvode od kremene gline treba isključiti iz opsega ispitnog postupka. Međutim, zaključak u vezi s tim nije bilo moguće donijeti u ovoj fazi postupka.
1.1.10. Ostali zahtjevi
(51)
Jedan je uvoznik tvrdio da je opseg proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom preširok da bi omogućio objektivnu usporedbu vrsta proizvoda. Uvoznik s proizvodnim interesima u Kini izrazio je sličan stav. U vezi s tim neke su stranke također upućivale na isključivo ukrasne predmete.
(52)
U vezi s tim napominje se da se odgovarajući kriteriji koji se primjenjuju kako bi se odredilo može li se proizvod koji je predmet ispitnog postupka smatrati jednim proizvodom, odnosno kako bi se utvrdila njegova osnovna fizička i tehnička svojstva, detaljno navode u nastavku. Isključivo ukrasni predmeti stoga nisu obuhvaćeni. Nadalje, iako različite vrste keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda doista mogu imati različita posebna obilježja, ispitnim je postupkom utvrđeno da su, uz iznimku keramičkih noževa, njihova osnovna obilježja jednaka. Nadalje, činjenica da se dotični proizvod može proizvoditi uz određene izmjene u proizvodnom postupku nije sama po sebi kriterij koji bi mogao dovesti do nalaza da se radi o dva različita proizvoda ili više njih. Konačno, ispitnim je postupkom također utvrđeno da se različite vrste dotičnog proizvoda obično prodaju putem istih prodajnih kanala. I dok se neke specijalizirane trgovine mogu usredotočiti na neke posebne vrste, mnogi distributeri (trgovci na malo, robne kuće, supermarketi) prodaju različite vrste keramičkih stolnih i kućanskih proizvoda kako bi svojim kupcima ponudili velik izbor. Tvrdnje da je opseg proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom preširok stoga se privremeno odbacuju.
(53)
Jedna je stranka tvrdila da određene keramičke mlince treba isključiti iz opsega proizvoda. Međutim, ispitnim postupkom nije se moglo doći do zaključka o njihovim posebnostima te je zahtjev, stoga, privremeno odbačen.
1.2. Zaključak o dotičnom proizvodu
(54)
Ispitnim je postupkom utvrđeno da sve vrste keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda, unatoč razlikama u smislu svojstava i stila, imaju jednaka osnovna fizička i tehnička obilježja, odnosno da su keramički proizvodi prije svega namijenjeni da budu u kontaktu s hranom, da se općenito koriste za iste namjene te da se mogu smatrati različitim vrstama istog proizvoda.
(55)
Uz činjenicu da dijele ista osnovna fizička i tehnička obilježja, svi su navedeni različiti stilovi i vrste izravno konkurentni te u velikoj mjeri zamjenjivi. To jasno dokazuje činjenica da među njima nema jasnih granica, odnosno da postoje prilično podudaranje i konkurencija između različitih vrsta proizvoda i prosječni kupci često ne razlikuju, primjerice, proizvode od porculana od proizvoda koji nisu od porculana.
(56)
Međutim, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 29. do 34., također se smatralo primjerenim suziti definiciju opsega proizvoda na čijem temelju je pokrenut sadašnji ispitni postupak isključivanjem keramičkih noževa. Stoga se dotični proizvod privremeno definira kao keramički stolni i kuhinjski proizvodi, isključujući keramičke noževe, podrijetlom iz Narodne Republike Kine, trenutačno razvrstani prema oznakama KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 i ex 6912 00 90.
(57)
Za potrebe ovog postupka i u skladu s praksom Unije tako se smatra da se sve vrste gore opisanog proizvoda, uz iznimku keramičkih noževa, trebaju smatrati jedinstvenim proizvodom.
2. Istovjetni proizvod
(58)
Ispitni je postupak pokazao da keramički stolni i kuhinjski proizvodi koje proizvodi i prodaje industrija Unije u Uniji, keramički stolni i kuhinjski proizvodi koji se proizvode i prodaje na domaćem tržištu NRK-a te keramički stolni i kuhinjski proizvodi uvezeni u Uniju iz NRK-a, kao i keramički stolni i kuhinjski proizvodi koji se proizvode i prodaju u Brazilu, koji se koristi kao analogna zemlja, imaju ista osnovna fizička i kemijska obilježja te iste osnovne krajnje namjene.
2.1. Zahtjevi
(59)
Tijekom ispitnog postupka neke zainteresirane stranke tvrdile su da keramički stolni i kuhinjski proizvodi koje proizvodi industrija Unije i prodaje na tržištu Unije nisu slični dotičnom proizvodu. Tvrdili su da to posebno dokazuju razlike između proizvoda u smislu svojstava, kvalitete, percepcije potrošača, prodajnih kanala i segmentacije. Dalje se tvrdilo da potrošači u Uniji obično doživljavaju da je dotični proizvod jeftiniji te nema koristi od brandova.
(60)
Ispitnim su postupkom utvrđene proturječne izjave koje su uvoznici dali u vezi s tim. Dok su neki tvrdili da je dotični proizvod obično niže kvalitete te je u različitoj cjenovnoj kategoriji u odnosu na proizvode proizvedene u Uniji, drugi su tvrdili da se brandirani keramički stolni i kuhinjski proizvodi proizvedeni u dotičnoj zemlji uvoze iz Kine po višim cijenama.
(61)
S jedne strane, jedan je uvoznik koji nije u uzorku tvrdio da njemački proizvođači posebno naglašavaju kvalitetu koju nosi oznaka „proizvedeno u Njemačkoj”. Navedena je stranka tvrdila da je kvaliteta stolnih proizvoda za jelo nekih njemačkih brandova značajno bolja zbog načina proizvodnje, dok su drugi uvoznici izjavili da oni kupuju u Kini zbog dobre kvalitete, mogućnosti odljeva i kvalificiranih radnika. Ispitnim je postupkom potvrđeno da se u Uniji niskokvalitetni i visokokvalitetni keramički stolni proizvodi proizvode i prodaju putem istih distribucijskih kanala kao i dotični proizvod, odnosno putem nezavisnih trgovaca, nespecijaliziranih supermarketa, robnih kuća itd. Stoga navedeni proizvodi konkuriraju na istom tržištu.
(62)
Nadalje, na keramičkim stolnim i kuhinjskim proizvodima ne navodi se nužno zemlja podrijetla. Stoga potrošači često vrlo teško razlikuju keramičke stolne i kuhinjske proizvode proizvedene u dotičnoj zemlji i proizvode proizvedene u Uniji.
2.2. Zaključak
(63)
Zbog navedenih razloga zaključuje se da, iako postoje određene male razlike, keramički stolni i kuhinjski proizvodi koji se proizvode u dotičnoj zemlji i izvoze iz nje, keramički stolni i kuhinjski proizvodi koji se proizvode u Brazilu i prodaju na brazilskom tržištu te keramički stolni i kuhinjski proizvodi koji se proizvode i prodaju u Uniji dijele ista osnovna fizička obilježja te osnovne krajnje namjene te se, tako, smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. osnovne Uredbe.
C. DAMPING
1. Tretman tržišnog gospodarstva (MET)
(64)
Prema članku 2. stavku 7. točki (b) osnovne Uredbe, u antidampinškim ispitnim postupcima koji se odnose na uvoz podrijetlom iz NRK-a, uobičajena vrijednost utvrđuje se u skladu sa stavcima 1. do 6. spomenutog članka za proizvođače za koje se ustanovi da ispunjavaju kriterije utvrđene u članku 2. stavku 7. točki (c) osnovne Uredbe. Ti kriteriji ukratko su određeni niže u sažetom obliku i samo radi lakšeg snalaženja:
-
poslovne odluke donose se kao odgovor na tržišne signale i bez značajnog uplitanja države, a troškovi odražavaju tržišne vrijednosti,
-
poduzeća imaju jedinstven i transparentan sustav osnovnih računovodstvenih podataka koje revidiraju nezavisni revizori u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima, a koji se koristi za sve potrebe,
-
ne postoje značajni poremećaji preneseni iz prijašnjeg sustava netržišnoga gospodarstva,
-
zakoni o stečaju i imovini jamče stabilnost i pravnu sigurnost, te
-
konverzije deviznog tečaja obavljaju se po tržišnim stopama.
(65)
Kako je određeno uvodnom izjavom 12., jedanaest proizvođača izvoznik ili grupacija proizvođača izvoznika iz NRK-a zatražilo je primjenu tretmana tržišnog gospodarstva (MET) te je odgovorilo na obrazac za primjenu MET-a u zadanom roku. Jedan je proizvođač izvoznik, međutim, naknadno povukao svoj zahtjev za primjenu MET-a.
(66)
Sud je u predmetu C-249/10 P - Brosman i ostali protiv Vijeća odlučio da se tehnika odabira uzoraka navedena u članku 17. osnovne Uredbe ne može primijeniti za potrebe utvrđivanja zahtjeva za individualni tretman tržišnog gospodarstva prema članku 2. stavku 7. točki (c) iste Uredbe. Sud je utvrdio da prema članku 2. stavku 7. točki (c) osnovne Uredbe, proizvođači koji surađuju, a koji nisu u uzorku, imaju pravo na ispitivanje svojih zahtjeva za primjenu tretmana tržišnog gospodarstva, bez obzira na to treba li se za navedena trgovačka društva izvan uzorka izračunati individualna dampinška marža (3). U skladu s navedenom odlukom odlučeno je da se ispitaju zahtjevi za primjenu MET-a ne samo trojice proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača izvoznika koji su uključeni u uzorak, nego i zahtjeve sedmorice proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača izvoznika koji nisu uključeni u uzorak. Komisija je tražila sve podatke koje je smatrala potrebnima i provjerila podatke koji su dostavljeni u zahtjevu za MET u prostorijama dotičnih trgovačkih društava.
(67)
Stalna je i dosljedna praksa Unije ispitati ispunjava li grupacija povezanih trgovačkih društava kao cjelina uvjete za primjenu MET-a. Stoga, u slučajevima kada je uključeno ovisno ili drugo društvo povezano s podnositeljem zahtjeva u NRK-u, izravno ili neizravno, u proizvodnju ili prodaju dotičnog proizvoda, ispitivanje u vezi primjene MET-a provodi se pojedinačno za svako društvo, kao i za grupaciju u cjelini.
(68)
Prema tome, provjeravali su se zahtjevi za primjenu MET-a desetorice proizvođača izvoznika, koji se sastoje od šesnaest pravnih subjekata.
(69)
Utvrđeno je da ni jedan od desetorice proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača izvoznika ne ispunjavaju kriterije za odobrenje primjene MET-a. Ispitni postupak u vezi primjene MET-a posebno je pokazao da ni jedan proizvođač izvoznik, kao pojedinac ili kao grupacija, nema transparentan sustav osnovnih računovodstvenih podataka, koji su nezavisno revidirani u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima. Ispitnim je postupkom također utvrđeno da sedam trgovačkih društava ili grupacija trgovačkih društava ne može Komisiji dokazati da ne postoje značajni poremećaji preneseni iz prijašnjeg sustava netržišnog gospodarstva. Nadalje, tri od deset trgovačkih društava nisu dokazala da se poslovne odluke donose kao odluke na tržišne signale, bez uplitanja države ta da troškovi odražavaju tržišne vrijednosti.
(70)
Nadalje, tijekom posjeta radi provjere u jednom od gore navedenih trgovačkih društava utvrđeno je da je isto dostavilo obmanjujuće i manjkave podatke u obrascu zahtjeva za primjenu MET-a, posebno u vezi povezanog trgovačkog društva. Njegova cjelokupna suradnja bila je izrazito manjkava te je trgovačko društvo obaviješteno da se može primijeniti članak 18. stavak 1. osnovne Uredbe te je pozvano da dostavi svoje komentare. Zaprimljeni komentari potvrdili su izostanak suradnje, posebno u vezi povezanog trgovačkog društva. Stoga se privremeno odlučuje da se isto više ne smatra proizvođačem izvoznikom koji surađuje te da će se svi privremeni ili konačni nalazi donijeti na temelju činjenica dostupnih prema članku 18. osnovne Uredbe.
(71)
Komisija je službeno objavila rezultate MET-a dotičnim trgovačkim društvima u NRK-u, nadležnim tijelima NRK-a i podnositelju pritužbe. Isti su također imali priliku iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu ako za to postoje posebni razlozi.
(72)
Nekoliko je trgovačkih društava tvrdilo da Komisija nije odgovorila na njihov zahtjev za primjenu MET-a unutar tri mjeseca, kako je određeno člankom 2. stavkom 7. točkom (c) osnovne Uredbe. Stoga, ispitni postupak ne bi bio valjan zbog proceduralne pogreške te bi Komisija, u skladu s odlukom u slučaju Brosmann (4), trebala prekinuti ispitni postupak.
(73)
Komisija priznaje da, zbog velikog broja zahtjeva za primjenu MET-a koje treba ispitati i provjeriti na licu mjesta u Kini, u ovom slučaju nije bilo moguće donijeti odluku o zahtjevima za primjenu MET-a u određenom roku. Međutim, podsjeća se da je Opći sud nedavno odlučio da odluka o primjeni MET-a donesena izvan tromjesečnog roka određenog člankom 2. stavkom 7. točkom (c) osnovne Uredbe nije sama po sebi dostatan razlog za poništenje uredbe kojom se uvode antidampinške mjere (5). Tvrdnja se stoga odbacuje.
(74)
Štoviše, šest trgovačkih društava osporilo je ocjenu Komisije da nemaju transparentan sustav računovodstvenih podataka, koji su nezavisno revidirani u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima. Komisija je pažljivo ispitala navedene tvrdnje i utvrdila da predočena objašnjenja nisu dovoljno utemeljena da bi odbacila sve nalaze koji su uslijedili nakon provjera na licu mjesta. Točnije, u nekim slučajevima nove dostavljene informacije bile su u suprotnosti s prethodno dostavljenima, dok su u drugim slučajevima trgovačka društva dostavila nove dokaze koji nisu predočeni ili stavljeni na raspolaganje tijekom provjera na licu mjesta.
(75)
Pet trgovačkih društava također je osporilo nalaze Komisije da nisu dokazala da nikakvi značajni poremećaji nisu preneseni iz prijašnjeg sustava netržišnog gospodarstva. Međutim, zaprimljeni komentari nisu takve naravi da bi promijenili nalaze Komisije koji su uslijedili nakon posjeta radi provjere. Točnije, trgovačka društva nisu predočila nikakve dokaze koji bi opovrgnuli izvorne nalaze Komisije da su poremećaji preneseni iz sustava netržišnog gospodarstva u vezi, primjerice, imovine i prava korištenja zemljišta.
(76)
Konačno, dva su trgovačka društva osporila nalaze da nisu dokazala da se poslovne odluke donose kao odluke na tržišne signale, bez uplitanja države ta da troškovi odražavaju tržišne vrijednosti. Točnije, komentari koje je iznijelo jedno trgovačko društvo nisu bili dovoljno utemeljeni da bi odbacili nalaz Komisije da se država uplitala u njegovu politiku zapošljavanja, dok je drugo trgovačko društvo dostavilo nove i proturječne podatke o nabavkama sirovine.
(77)
Iz gore navedenog slijedi da ni jedan od iznesenih argumenata nije bio takav da bi promijenio nalaze u pogledu utvrđivanja MET-a.
(78)
Na temelju gore navedenog, ni jedan od desetorice proizvođača izvoznika ili ni jedna od grupacija proizvođača izvoznika U NRK-u koji su zatražili primjenu MET-a nisu mogli dokazati da ispunjavaju kriterije određene člankom 2. stavkom 7. točkom (c) osnovne Uredbe.
2. Individualni tretman (IT)
(79)
Prema članku 2. stavku 7. točki (a) osnovne Uredbe, pristojba na području cijele zemlje, ako postoji, utvrđena je za zemlje koje su obuhvaćene tim člankom, osim u slučajevima kada trgovačka društva mogu dokazati da ispunjavaju kriterije određene člankom 9. stavkom 5. osnovne Uredbe. Ukratko i isključivo radi lakšeg upućivanja, navedeni se kriteriji navode u nastavku:
-
u slučaju poduzeća ili zajedničkih pothvata, u stranom vlasništvu, u cijelosti ili djelomično, izvoznici mogu slobodno repatrirati kapital i dobit,
-
izvozne cijene i količine, kao i uvjeti i odredbe prodaje utvrđuju se slobodno,
-
privatne osobe su većinski vlasnici. Državni dužnosnici u upravnim odborima ili koji su na ključnim upravljačkim pozicijama su u manjini ili moraju dokazati da je ipak društvo dovoljno nezavisno od uplitanja države,
-
konverzije valuta obavljaju se po tržišnoj stopi, i
-
upletanje države ne omogućava izbjegavanje mjera ako se pojedinačnim izvoznicima odrede različite stope pristojba.
(80)
Trojica proizvođača izvoznika, koji su uključeni u uzorak, i sedmorica proizvođača izvoznika koji nisu uključeni u uzorak i koji su zahtijevali primjenu MET-a, također su zatražili IT ako im primjena MET-a ne bude odobrena. Nadalje, dvojica proizvođača izvoznika u uzorku i četvorica proizvođača izvoznika koji nisu odabrani u uzorak zahtijevali su samo IT. U skladu s člankom 17. stavkom 1. osnovne Uredbe, ispitivali su se samo zahtjevi za IT trgovačkih društava u uzorku.
(81)
S obzirom na činjenicu da su svi zahtjevi za primjenu MET-a privremeno odbačeni i da su se temeljili na dostupnim podacima, privremeno je utvrđeno da sva trgovačka društva u uzorku koja su zatražila IT ispunjavaju kriterije za odobravanje IT-a.
3. Individualno ispitivanje (II)
(82)
Sedam proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača izvoznika podnijelo je zahtjeve za individualno ispitivanje prema članku 17. stavku 3. osnovne Uredbe.
(83)
U ovoj fazi postupka Komisija nije donijela nikakve odluke u vezi zahtjeva za individualno ispitivanje, koje će pravovremeno donijeti.
4. Uobičajena vrijednost
4.1. Izbor analogne zemlje
(84)
Prema članku 2. stavku 7. točki (a) osnovne Uredbe, uobičajenu vrijednost za proizvođače izvoznike kojima nije odobrena primjena MET-a treba utvrditi na temelju cijena na domaćem tržištu ili izračunane uobičajene vrijednosti u analognoj zemlji.
(85)
U obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da namjerava koristiti Rusku Federaciju kao primjerenu analognu zemlju za potrebe određivanja uobičajene vrijednosti, a zainteresirane stranke pozvane su da iznesu komentare.
(86)
Komisija je zaprimila brojne podneske u kojima se navodi da Rusija nije primjerena analogna zemlja. Točnije, dostavljeni podaci upućivali su na to da je u Rusiji razvijeno tržište vrhunskog porculana koje je specijalizirano za ukrasni porculan sa skupim materijalima, dok je domaća proizvodnja dotičnog proizvoda razmjerno mala u usporedbi s domaćom potrošnjom. Nadalje, rusko je tržište zaštićeno netarifnim preprekama, odnosno sustavom certificiranja GHOST. Stoga se smatralo da Rusija nije primjerena analogna zemlja.
(78)
Prema tome, Komisija je ispitivala mogu li druge zemlje biti smisleni izbor analogne zemlje te je poslala dopise poznatim proizvođačima u nekoliko zemalja, uključujući Tajland, Indiju, Maleziju, Tursku, Brazil, Ukrajinu, Indoneziju, Egipat, Kolumbiju, Južnu Koreju, Bangladeš i Argentinu, nakon čega su proizvođači iz Indije, Turske, Brazila i Rusije potvrdili svoju spremnost da surađuju s Komisijom. Međutim, samo su trojica proizvođača iz Brazila, Tajlanda i Rusije dostavila odgovor na upitnik. Ispitnim je postupkom utvrđeno da Brazil ima konkurentno domaće tržište keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda s brojnim proizvođačima i relativno niskom carinom. Nadalje, podaci koje je dostavio brazilski proizvođač koji surađuje analizirani su i utvrđeno je da su pouzdani i da se na njima može temeljiti uobičajena vrijednost.
(88)
U vezi gore navedenog i uzimajući u obzir sve podatke dostupne u ovoj fazi postupka, Brazil je privremeno odabran kao primjerena i smislena analogna zemlja u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) osnovne Uredbe.
4.2. Utvrđivanje uobičajene vrijednosti
(89)
U vezi činjenice da su odbačeni svi zahtjevi za primjenu MET-a, uobičajena vrijednost za sve kineske proizvođače izvoznike utvrđena je na temelju podataka koje je dostavio proizvođač u analognoj zemlji prema članku 2. stavku 7. točki (a) osnovne Uredbe.
(90)
U skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne Uredbe, Komisija je najprije ispitala je li prodaja istovjetnog proizvoda u Brazilu nezavisnim kupcima reprezentativna. Utvrđeno je da je prodaja istovjetnog proizvoda brazilskog proizvođača koji surađuje reprezentativna na brazilskom domaćem tržištu u usporedbi s dotičnim proizvodom koji u Uniju izvoze proizvođači izvoznici uključeni u uzorak.
(91)
Komisija je naknadno ispitala može li se ova prodaja smatrati ostvarenom u uobičajenom tijeku trgovine prema članku 2. stavku 4. osnovne Uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udjel profitabilne prodaje nezavisnim kupcima. Domaći poslovi prodaje smatrali su se profitabilnima kada je jedinična cijena bila jednaka ili viša od troška proizvodnje. Trošak proizvodnje brazilskog proizvođača tijekom RIP-a tako je utvrđen.
(92)
Za one vrste proizvoda kod kojih je po obujmu više od 80 % prodaje na domaćem tržištu bilo iznad troška i kod kojih je ponderirana prosječna prodajna cijena dotične vrste proizvoda bila jednaka ili veća od jediničnog troška proizvodnje, uobičajena vrijednost po vrsti proizvoda izračunana je kao ponderirani prosjek stvarnih domaćih cijena ukupne prodaje dotične vrste proizvoda, bez obzira na to je li ta prodaja bila profitabilna ili ne.
(93)
Kada je obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda iznosio 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje navedene vrste ili kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila niža od troška proizvodnje, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni koja je izračunana kao ponderirana prosječna cijena samo profitabilne domaće prodaje navedene vrste tijekom RIP-a.
(94)
Za vrste proizvoda koje nisu bile profitabilne uobičajena vrijednost izračunana je uz pomoć troška proizvodnje brazilskog proizvođača kojem su dodani troškovi POA i dobit od vrsta proizvoda brazilskog proizvođača koje jesu profitabilne.
5. Izvozne cijene za proizvođače izvoznike kojima je odobren IT
(95)
S obzirom na to da su svi proizvođači izvoznici koji surađuju, a kojima je odobren IT, izvozili u Uniju izravno nezavisnim kupcima u Uniji, izvozne cijene temeljile su se na cijenama koje su stvarno plaćene ili koje treba platiti za dotični proizvod, u skladu s člankom 2. stavkom 8. osnovne Uredbe.
6. Usporedba
(96)
Uobičajena vrijednost i izvozna cijena uspoređene su na razini franko tvornica. Dampinške marže utvrđene su usporedbom pojedinačnih izvoznih cijena franko tvornica izvoznika u uzorku s domaćim prodajnim cijenama analognog proizvođača ili izračunanom uobičajenom vrijednošću, prema potrebi.
(97)
Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene učinjene su odgovarajuće prilagodbe cijena za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne Uredbe. Prilagodbe su izvršene, prema potrebi, u vezi s razinom trgovine, razlika u fizičkim obilježjima i ostalih čimbenika koji utječu na usporedivost cijena, prije svega „branding”.
(98)
Najprije se ispitivalo je li prilagodba razine trgovine utemeljena prema članku 2. stavku 10. točki (d) osnovne Uredbe. U vezi s tim utvrđeno je da je kineski izvoz većinom ostvaren na veleprodajnoj razini, dok se prodaja u analognoj zemlji vršila i na maloprodajnoj razini. Ispitnim je postupkom dalje utvrđeno na oba tržišta različiti distribucijski lanci utječu na razinu cijene, a time i na primjerenu usporedivost cijena između izvozne cijene i uobičajene vrijednosti. Nadalje, ispitni je postupak također pokazao da je većina kineske izvozne prodaje ostvarena u velikim količinama, dok je većina domaće prodaje u analognoj zemlji ostvarena u manjim količinama, zbog čega su se razlikovale cijene na istoj razini trgovine na dvama odgovarajućim tržištima. Prema tome, kako bi se primjereno usporedile izvozna cijena i uobičajena vrijednost, uobičajena je vrijednost prilagođena na temelju razlika u cijeni na istoj razini trgovine u analognoj zemlji i, prema potrebi, razlika u cijeni koje su utvrđene u vezi prodanih količina na pojedinačnoj razini trgovine.
(99)
Kao drugo, ispitivalo se je li prilagodba za razlike u fizičkim svojstvima utemeljena prema članku 2. stavku 10. točki (a). U vezi s tim ispitnim je postupkom utvrđeno da kineski proizvođači izvoznici razvrstavaju svoje proizvode u do pet različitih kategorija od A do E uz značajne razlike u cijeni. Velika većina izvoza u Uniju, međutim, čine proizvodi iz kategorija A, B i C te njihove kombinacije. Navedeno razvrstavanje, međutim, nije opće primjenjivo niti utemeljeno ni na jednoj općenitoj normi industrije, nego je specifično za pojedino trgovačko društvo te omogućava razlikovanje cijena. S druge strane, proizvođač iz analogne zemlje na domaćem brazilskom tržištu prodaje proizvode koji su istovjetni proizvodima iz kategorije A, zbog čega je utvrđen utjecaj na usporedivost cijena. Prema tome, izvozna cijena prilagođena je naviše prema kineskoj kategoriji A kako bi bila usporediva s proizvodom koji prodaje analogni proizvođač na brazilskom tržištu.
(100)
Kao treće, ispitnim je postupkom utvrđeno da brazilski proizvođač na brazilskom tržištu prodaje isključivo brandirane proizvode, dok kineski proizvođači izvoznici ne prodaju brandirane proizvode, nego, takozvane proizvode „privatnih marki” ili generičke keramičke stolne i kuhinjske proizvode. Potrošači obično doživljavaju brandirane proizvode kao proizvode koji odaju prestiž, provjerenu kvalitetu i dizajn, što znači i više tržišne cijene, dok se generički proizvodi, odnosno proizvodi privatnih marki, iako imaju ista fizička i tehnička svojstva, obično prodaju po znatno nižim cijenama. Dok se dodana vrijednost brandiranih proizvoda općenito ne može precizno kvantificirati jer ovisi o mnogo različitih čimbenika poput percepcije potrošača, prepoznatljivosti branda i drugih čimbenika koji se ne mogu kvantificirati, brazilski proizvođač u ovom je slučaju potvrdio da se njegovi keramički brandirani proizvodi na brazilskom tržištu mogu prodavati po značajno višim cijenama od ostalih nebrandiranih (generičkih) proizvoda. Prema tome, izvršena je daljnja prilagodba uobičajene vrijednosti prema članku 2. stavku 10. točki (k) osnovne Uredbe.
(101)
Izvršene su daljnje prilagodbe, prema potrebi, u pogledu prijevoza, osiguranja, manipulativnih i popratnih troškova, pakiranja, kredita, bankovnih naknada i provizija u svim slučajevima kada je utvrđeno da su opravdani, točni i potkrijepljeni dokazima.
7. Dampinške marže
(102)
Prema članku 2. stavku 11. i članku 2. stavku 12. osnovne Uredbe, dampinške marže za proizvođače izvoznike kojima je odobren IT utvrđene su na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti utvrđene za analognu zemlju, kako je prilagođeno za ponderiranu prosječnu izvoznu cijenu pojedinačnog trgovačkog društva, kako je prilagođeno, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno.
(103)
Ponderirani prosjek dampinških marži proizvođača izvoznika u uzorku izračunan je za proizvođače izvoznike koji surađuju, a koji nisu obuhvaćeni uzorkom. Na toj osnovi, privremena dampinška marža za proizvođače izvoznike koji nisu u uzorku, izražena kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznosi 26,6 %.
(104)
Kako bi se izračunala dampinška marža na području cijele zemlje koja se primjenjuje na proizvođače izvoznike u NRK-u koji ne surađuju i koji su nepoznati, razina suradnje prvo je utvrđena usporedbom obujma izvoza u Uniju koji su prijavili proizvođači izvoznici koji surađuju s odgovarajućom Eurostatovom statistikom.
(105)
U ovom se ispitnom postupku razina suradnje NRK-a smatrala visokom za fragmentiranu industriju jer proizvođači izvoznici koji su se javili predstavljaju 60 % ukupnog izvoza dotičnog proizvoda iz NRK-a u Uniju. Stoga je marža na području cijele zemlje koja se primjenjuje na sve ostale proizvođače izvoznike utvrđena uz pomoć ponderiranog prosjeka najviših dampinških marža utvrđenih za reprezentativne vrste proizvoda i obujam proizvođača izvoznika u uzorku. Na temelju toga, razina dampinga na području cijele zemlje privremeno je utvrđena na 58,8 % cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno.
(106)
Na toj osnovi, privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Trgovačko društvo
Privremena dampinška marža
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd and Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd and Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
Proizvođači izvoznici koji surađuju, a koji nisu u uzorku
26,6 %
Dampinška marža na području cijele zemlje
58,8 %
D. ŠTETA
1. Proizvodnja Unije i industrija Unije
(107)
Svi dostupni podaci o proizvođačima iz Unije, uključujući podatke navedene u pritužbi i naknadnim podnescima u vezi proizvođača koji se nisu javili u ovom ispitnom postupku, iskorišteni su kako bi se utvrdila ukupna proizvodnja Unije. Ukupna proizvodnja Unije istovjetnog proizvoda procijenjena je ekstrapoliranjem podataka koje su predočila europska i nacionalna udruženja, koji su uspoređeni s podacima koje su dostavili pojedinačni proizvođači te, također, s istraživačkim i statističkim izvorima.
(108)
Tijekom RIP-a, istovjetni proizvod proizvodilo je više od 200 proizvođača iz Unije. Na temelju navedenog u prethodnoj uvodnoj izjavi, ukupna proizvodnja Unije procijenjena je na oko 240 200 tona tijekom RIP-a. Proizvođači iz Unije, koji čine ukupnu proizvodnju Unije, čine industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. osnovne Uredbe i dalje se u tekstu navode kao „industrija Unije”. Industrija Unije podijeljena je u dva segmenta: mali i srednji poduzetnici i veća trgovačka društva. MSP-i činili su 42 % ukupne proizvodnje Unije u navedenom razdoblju. Doista, proizvodnja Unije vrlo je fragmentirana, iako je koncentrirana u Češkoj Republici, Francuskoj Republici (Francuskoj), Njemačkoj, Italiji, Republici Poljskoj (Poljskoj), Portugalskoj Republici (Portugalu), Rumunjskoj, Kraljevini Španjolskoj (Španjolskoj) i Ujedinjenoj Kraljevini Velike Britanije i Sjeverne Irske (Ujedinjenoj Kraljevini).
2. Potrošnja Unije
(109)
Potrošnja Unije utvrđena je na temelju uvozne statistike Eurostata za proizvod obuhvaćen ispitnim postupkom i podnesaka o prodaji industrije Unije na tržištu Unije.
(110)
Na temelju toga, potrošnja Unije razvijala se kako slijedi:
Tablica 1.
Obujam (u tonama)
2008.
2009.
2010.
RIP
Potrošnja Unije
826 896
687 609
750 830
726 614
Indeks (2008. = 100)
100
83
91
88
(111)
Potrošnja keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda u Uniji ukupno se smanjila tijekom razmatranog razdoblja za 12 %. Glavni se pad za 17 % dogodio između 2008. i 2009.
(112)
Navedeno ukupno smanjenje potrošnje tijekom razmatranog razdoblja treba promatrati zajedno s oporavkom od gospodarske krize 2009. godine. Tržište keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda ima dobre izglede (6).
3. Uvoz iz dotične zemlje
3.1. Obujam, cijena i tržišni udjel dampinškog uvoza iz dotične zemlje
(113)
Na temelju Eurostatovih podataka, obujam, tržišni udjel i prosječne cijene uvoza dotičnog proizvoda kretali su se kako slijedi:
Tablica 2.
Uvoz iz NRK-a
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam uvoza (u tonama)
535 593
449 346
516 618
485 814
Indeks (2008. = 100)
100
84
96
91
Tržišni udjel
64,8 %
65,3 %
68,8 %
66,9 %
Prosječna uvozna cijena (EUR/tona)
1 274
1 307
1 473
1 499
Indeks (2008. = 100)
100
103
116
118
(114)
Obujam ukupnog uvoza iz Kine smanjio se za 9 % tijekom razmatranog razdoblja i iznosio je oko 485 814 tona tijekom RIP-a. Međutim, treba napomenuti da se uvoz iz Kine u postotku smanjio manje od ukupne potrošnje EU-a. Doista, kad se analizira iz perspektive cijelog razmatranog razdoblja, tržišni udjel kineskog uvoza povećao se sa 64,8 % u 2008. na 66,9 % u RIP-u.
(115)
Uvozna cijena povećala se za 17,7 % tijekom razmatranog razdoblja, s 1 274 EUR/tona na 1 499 EUR/tona. To je prosječna uvozna cijena po toni cjelokupnog uvoza dotičnog proizvoda te bi, stoga, promjene ponude proizvoda mogle utjecati na kretanje.
3.2. Sniženje cijena
(116)
Za potrebe sniženja cijena uspoređene su ponderirane prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku za nepovezane kupce na tržištu Unije, prilagođene razini franko tvornica, odnosno bez uključivanja troškova vozarine u Uniju i nakon odbijanja popusta i rabata i odgovarajuće ponderirane prosječne cijene izvoznika koji surađuju iz NRK-a za prvog nezavisnog kupca na tržištu Unije, odnosno bez popusta i rabata te prema potrebi prilagođene cijeni CIF na granici Unije te postojećim carinama, troškovima carinjenja i troškovima nakon uvoza. Cijene proizvoda niže klase prilagođene su cijenama proizvoda klase A jer su proizvodi niže klase, sa stajališta potrošača, konkurirali proizvodima klase A, kako se zaključuje u uvodnoj izjavi 61. Cijene industrije Unije također su prilagođene za razlike u razini trgovine te kako bi se ublažio element cijene povezan s brandiranjem, ako je bilo moguće.
(117)
Usporedba je pokazala da je tijekom RIP-a dotični dampinški proizvod podrijetlom iz NRK-a koji se prodavao u Uniji snizio prodajne cijene industrije Unije, izražene kao postotak potonjih, za 26,3 % na 47,6 %.
4. Stanje industrije Unije
4.1. Općenito
(118)
Prema članku 3. stavku 5. osnovne Uredbe, Komisija je ispitala sve važne gospodarske čimbenike i pokazatelje koji su utjecali na stanje industrije Unije.
(119)
Makroekonomski pokazatelji (proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udjel, zaposlenost, produktivnost i visina dampinških marža) ocjenjivali su se na razini cijele industrije Unije. Ocjena se temeljila na podacima koje su dostavila europska i nacionalna udruženja, koji su se usporedili s podacima koje su dostavili proizvođači iz Unije i s dostupnom službenom statistikom.
(120)
Analiza mikroekonomskih pokazatelja (zalihe, prodajne cijene, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja, sposobnost prikupljanja kapitala, plaće i trošak proizvodnje) izvršena je na razini proizvođača iz Unije u uzorku. Ocjena se temeljila na njihovim podacima koji su valjano provjereni.
(121)
Za neke mikroekonomske pokazatelje (prodajne cijene, profitabilnost, povrat ulaganja i trošak proizvodnje) rezultati trgovačkih društava u uzroku u određenom segmentu ponderirani su u skladu s udjelom navedenog segmenta u ukupnoj proizvodnji Unije (korištenjem posebnog pondera u smislu obujma proizvodnje svakog segmenta u cjelokupnom sektoru keramičkih stolnih proizvoda - 42 % za MSP-ove, 58 % za ne-MSP-ove). Tako se osiguralo da rezultati velikih trgovačkih društava ne remete analizu štete nego da se stanje manjih trgovačkih društava, koja zajedno čine veliki udjel proizvodnje Unije, primjereno odražava gdje je to moguće.
4.2. Makroekonomski pokazatelji
4.2.1. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(122)
Tijekom razmatranog razdoblja proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta razvijali su se kako se navodi u nastavku.
Tablica 3.
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam proizvodnje (u tonama)
281 300
230 300
235 700
240 200
Indeks (2008. = 100)
100
82
84
85
Proizvodni kapacitet (u tonama)
371 540
361 253
326 573
324 072
Indeks (2008. = 100)
100
97
88
87
Iskorištenost kapaciteta
75,7 %
63,8 %
72,2 %
74,1 %
Indeks (2008. = 100)
100
84
95
98
(123)
Proizvodnja industrije Unije smanjila se za 15 % tijekom razmatranog razdoblja. Općenito promatrajući, smanjenje je više izraženo od pada potrošnje Unije tijekom istog razdoblja. Proizvodnja nije rasla na isti način kao potrošnja u 2010.
(124)
Proizvodnji kapacitet industrije Unije smanjio se za 13 % tijekom razmatranog razdoblja. Unatoč tome, stopa iskorištenosti kapaciteta industrije dalje se smanjivala tijekom razmatranog razdoblja, ukupno za 2 % na 74,1 %.
4.2.2. Obujam prodaje i tržišni udjel
(125)
Tijekom razmatranog razdoblja prodaja industrije Unije nepovezanim kupcima padala je po višoj stopi (8 % više) od smanjenja potrošnje. Naglašava se da je između 2009. i 2010. obujam prodaje nastavio padati, dok se potrošnja Unije povećala za 8 %.
Tablica 4.
Obujam (u tonama)
2008.
2009.
2010.
RIP
Prodaja u Uniji
190 332
156 798
152 609
152 095
Indeks (2008. = 100)
100
82
80
80
(126)
Tržišni udjel industrije Unije smanjio se za 9 %, ili za 2,1 postotna boda, tijekom razmatranog razdoblja.
Tablica 5.
2008.
2009.
2010.
RIP
Tržišni udjel u Uniji
23,0 %
22,8 %
20,3 %
20,9 %
Indeks (2008. = 100)
100
99
88
91
4.2.3. Zaposlenost i produktivnost
(127)
Zaposlenost se smanjila tijekom razmatranog razdoblja za 21 %. Kretanje slijedi isti uzorak kao pad obujma prodaje na tržištu Unije nepovezanim kupcima.
Tablica 6.
2008.
2009.
2010.
RIP
Broj zaposlenika
31 559
26 146
24 993
25 093
Indeks (2008. = 100)
100
83
79
79
(128)
Produktivnost radne snage industrije Unije, mjerena kao proizvodnja po zaposleniku po godini, povećala se za 8 % tijekom razmatranog razdoblja. To je djelomično posljedica napora industrije Unije da odgovori na pritisak koji je vršio dampinški uvoz iz Kine.
Tablica 7.
2008.
2009.
2010.
RIP
Produktivnost (u tonama po zaposleniku)
8,9
8,8
9,4
9,6
Indeks (2008. = 100)
100
99
106
108
4.2.4. Visina dampinške marže
(129)
Dampinške su marže navedene gore u odjeljku o dampingu. Sve utvrđene marže značajno su više od razine de minimis. Nadalje, s obzirom na obujam i cijene dampinškog uvoza, učinak stvarnih marža dampinga ne može se smatrati zanemarivim.
4.3. Mikroekonomski pokazatelji
4.3.1. Zalihe
(130)
Razina završnih zaliha industrije Unije smanjila se u apsolutnim iznosima za 14 % tijekom razmatranog razdoblja. Ispitni je postupak otkrio da navedeno nije presudni pokazatelj za ovu vrstu industrije koja posluje na temelju narudžba.
Tablica 8.
2008.
2009.
2010.
RIP
Zalihe (u tonama)
7 754
6 647
7 611
6 647
Indeks (2008. = 100)
100
86
98
86
4.3.2. Prodajne cijene
(131)
Prodajne cijene industrije Unije na tržištu Unije smanjile su se za 12 % tijekom razmatranog razdoblja.
Tablica 9.
2008.
2009.
2010.
RIP
Prosječna jedinična cijena u EU-u za nepovezane kupce (EUR/tona)
4 103
3 818
3 811
3 615
Indeks (2008. = 100)
100
93
93
88
4.3.3. Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja, sposobnost prikupljanja kapitala i plaće
(132)
Tijekom razmatranog razdoblja profitabilnost, novčani tok, povrat ulaganja (ROI), sposobnost prikupljanja kapitala, ulaganja i plaće industrije Unije razvijali su se kako slijedi:
Tablica 10.
2008.
2009.
2010.
RIP
Neto dobit od prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% neto prometa)
4,2 %
2,2 %
0,1 %
3,5 %
Novčani tok (EUR)
10 531 970
6 205 824
9 267 381
11 998 647
Indeks (2008. = 100)
100
59
88
114
Neto ulaganja (EUR)
13 686 363
9 423 983
10 805 215
9 690 923
Indeks (2008. = 100)
100
69
79
71
Povrat ulaganja (neto dobit u % neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja)
19,2 %
14,8 %
-51,3 %
5,5 %
Indeks (2008. = 100)
100
77
- 267
29
Godišnji trošak rada po zaposleniku
20 436
20 526
21 619
20 832
Indeks (2008. = 100)
100
100
106
102
(133)
Profitabilnost industrije Unije pala je za 0,7 postotnih bodova tijekom razmatranog razdoblja. Profitabilnost je bila najniža u 2010. kada je pad iznosio 4,1 postotni bod između 2008. i 2010.
(134)
Treba naglasiti da je industrija Unije već bila u osjetljivom stanju na početku razmatranog razdoblja zbog velikog obujma uvoza po niskim cijenama iz Kine na tržište Unije, koji se značajno povećao u razdoblju između 2002. i 2004. i dosegnuo vrlo značajan tržišni udjel nakon uklanjanja uvoznik kvota za navedeni uvoz od 2005. To je uzrokovalo veliko restrukturiranje sektora koje je početkom razmatranog razdoblja bilo u završnoj fazi.
(135)
Stoga se, u pogledu navedenog razvoja koji je prethodio razmatranom razdoblju, dobit ostvarena na početku razmatranog razdoblja ne može smatrati uobičajenom dobiti. U izostanku podnesaka u vezi s tim, smatra se da uobičajena razina dobiti za drugi važan proizvod u širokoj upotrebi koji podliježe antidampinškom ispitnom postupku, kožnu obuću, može poslužiti kao valjana referentna vrijednost. Ta razina dobiti iznosi 6 % (7). Zato je jasno da industrija Unije u razmatranom razdoblju ukupno nikako nije mogla dosegnuti razinu dobiti koja se može smatrati prihvatljivom za ovaj proizvod.
(136)
Ukupno gledajući, novčani tok industrije Unije značajno se povećao tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, to treba pripisati nekim većim i poznatijim trgovačkim društvima, a ne MSP-ovima. Razina neto ulaganja pala je za 33 %. Međutim, treba napomenuti da je do kraja razmatranog razdoblja razina ulaganja u MSP-ove gotovo nestala. Samo dva trgovačka društva, koja nisu MSP-ovi, mogla su si priuštiti značajna ulaganja tijekom razmatranog razdoblja. Pad povrata ulaganja bio je veći od smanjenja profitabilnosti tijekom cijelog razmatranog razdoblja.
(137)
Između 2008. i RIP-a, prosječna plaća po zaposleniku porasla je za 2 %. Porast troška rada znatno je niži od kretanja ukupnog troška rada u Uniji tijekom razmatranog razdoblja, što ukazuje na to da je industrija Unije uložila napore kako bi zadržala plaće radnika na što je moguće nižoj razini.
4.3.4. Trošak proizvodnje
(138)
Tijekom razmatranog razdoblja, trošak proizvodnje smanjio se za 10 %.
Tablica 11.
2008.
2009.
2010.
RIP
Trošak proizvodnje (EUR/tona)
3 578
3 583
3 514
3 230
Indeks (2008. = 100)
100
100
98
90
5. Zaključak o šteti
(139)
Ispitni je postupak pokazao da su se pokazatelji štete poput obujma proizvodnje, kapaciteta, prodaje nepovezanim kupcima i zaposlenosti pogoršali tijekom razmatranog razdoblja.
(140)
Nadalje, pokazatelji štete povezani s financijskim rezultatima proizvođača iz Unije poput profitabilnosti, ulaganja i povrata ulaganja negativno su se razvijali tijekom razmatranog razdoblja.
(141)
Ukupno gledajući, ne samo da profitabilnost nikad nije dosegla zadovoljavajuću razinu profitabilnosti, nego se i pogoršala tijekom razmatranog razdoblja. Stalan pad prodajnih cijena industrije Unije značio je da u jednom trenutku industrija nije mogla ostvariti gotovo nikakvu dobit.
(142)
Iako je produktivnost industrije Unije porasla tijekom razmatranog razdoblja, glavni su razlog za to njezini značajni napori da bude konkurentna sveprisutnom kineskom dampinškom uvozu.
(143)
S obzirom na gore navedeno, privremeno se zaključuje da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. osnovne Uredbe.
E. UZROČNOST
1. Uvod
(144)
U skladu s člankom 3. stavkom 6. i člankom 3. stavkom 7. osnovne Uredbe, ispitivalo se je li dampinški uvoz iz Kine prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u mjeri koja se može smatrati materijalnom. Nadalje, poznati čimbenici, osim dampinškog uvoza, koji su mogli uzrokovati štetu industriji Unije ispitani su kako bi se osiguralo da se bilo kakva šteta koju su uzrokovali ti čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu.
2. Učinak dampinškog uvoza
(145)
Ispitnim je postupkom utvrđeno da se potrošnja Unije smanjila za 12 % tijekom razmatranog razdoblja. U isto vrijeme sa smanjenjem obujma dampinškog uvoza iz Kine za približno 9 %, njegov se tržišni udjel povećao. Štoviše, obujam prodaje industrije Unije smanjio se za 20 %, a tržišni je udjel pao s 23 % u 2008. na 20,9 % u RIP-u.
(146)
U razdoblju od 2009. do kraja RIP-a, potrošnja Unije porasla je, dok je tržišni udjel industrije Unije pao, za razliku od porasta dampinškog uvoza iz Kine, čiji se tržišni udjel značajno povećao u navedenom razdoblju.
(147)
Cijene dampinškog uvoza iz Kine povećale su se tijekom razmatranog razdoblja. Čak i da se u razmatranom razdoblju prosječna cijena uvoza iz Kine povećala za 18 %, navedene su cijene stalno bile znatno niže od prodajnih cijena industrije Unije i posebno tijekom RIP-a, vršeći tako pritisak na cijene na tržištu Unije. Zato se sniženje prodajnih cijena industrije Unije na tržištu Unije i njezina profitabilnost mogu pripisati padu cijena koji je na tržištu Unije prouzročio dampinški uvoz iz Kine. Pad troška proizvodnje i razine zaposlenosti industrije Unije ukazuju na napore industrije da odgovor ina takav uvoz.
(148)
Na temelju gore navedenog zaključuje se da su prisutnost kineskog uvoza i porast tržišnog udjela dampinškog uvoza iz Kine po cijenama koje stalno snižavaju cijene industrije Unije imali odlučujuću ulogu u materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije, što se posebno odražava u njezinom lošem financijskom stanju i pogoršanju većine čimbenika štete.
3. Učinak ostalih čimbenika
(149)
Ostali čimbenici koji su se ispitivali u kontekstu uzročnosti jesu: razvoj potražnje na tržištu Unije i njegova segmentacija, realizacija izvoza industrije Unije, uvoz iz ostalih zemalja proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom, narušavanje tržišnog natjecanja na tržištu Unije, razlike u načinima proizvodnje i tržište rabljenih proizvoda. Ostali su čimbenici također analizirani.
3.1. Uvoz iz trećih zemalja osim dotične zemlje
(150)
Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja naveden je u tablici u nastavku. Količina i kretanja cijena temelje se na podacima Eurostata.
Tablica 12.
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam uvoza iz svih ostalih trećih zemalja (u tonama)
100 971
81 464
81 602
88 706
Indeks (2008. = 100)
100
81
81
88
Tržišni udjel
12,2 %
11,8 %
10,9 %
12,2 %
Prosječna uvozna cijena (EUR/tona)
2 378
2 354
2 591
2 522
Indeks (2008. = 100)
100
99
109
106
Obujam uvoza iz Turske (u tonama)
36 952
33 275
32 887
40 553
Indeks (2008. = 100)
100
90
89
110
Tržišni udjel
4,5 %
4,8 %
4,4 %
5,6 %
Prosječna uvozna cijena (EUR/tona)
2 027
2 014
2 171
2 058
Indeks (2008. = 100)
100
99
107
102
(151)
Uvoz iz trećih zemalja smanjio se za 12 % tijekom razmatranog razdoblja, dok je njegov tržišni udjel ostao razmjerno stabilan.
(152)
Treba napomenuti da su se prosječne cijene uvoza iz ostalih trećih zemalja povećale za 6 % tijekom razmatranog razdoblja, pri čemu su i dalje bile više od prosječnih prodajnih cijena kineske izvozne prodaje (za 68 % tijekom RIP-a).
(153)
CCCLA je ustanovio da bi, ako bi se uvoz iz Turske povećao za 8 % između 2010. i 2011., uvozne cijene iz Turske navodno bile samo oko 20 % više od uvoznih cijena iz Kine.
(154)
U vezi s tom tvrdnjom napominje se da se prilikom usporedbe stanja na početku i na kraju razmatranog razdoblja obujam uvoza iz Turske povećao za 10 %, odnosno 1,1 postotni bod, ali i da su njegove prosječne cijene i dalje bile znatno više (od 37 % do 60 %) od kineskih uvoznih cijena. Štoviše, isti nikad nije imao tržišni udjel veći od 5,6 %. Stoga je teško zaključiti da je materijalna šteta koju je pretrpjela industrija Unije posljedica turskog uvoza.
(155)
Zbog gore navedenih razloga zaključuje se da uvoz iz ostalih trećih zemalja nije materijalno utjecao na stanje industrije Unije.
3.2. Tržišni segmenti
(156)
Udruženje uvoznika sa sjedištem u Njemačkoj i neki njegovi članovi tvrdili su da bi tržište keramičkih proizvoda obuhvaćenih ispitnim postupkom trebalo, na temelju cijena za krajnje kupce, kvalitete proizvoda i prodajnih kanala, podijeliti u barem tri segmenta kako slijedi: viši cjenovni razred (visoka kvaliteta, visoke cijene), srednji/niži cjenovni razred (srednja/niža kvaliteta, srednje/niže cijene) i posebni proizvodi (poput ukrasnih predmeta, suvenira, lonaca i hotelskog porculana). Navodno, većina proizvodnje Unije prodavala bi se na tržištima proizvoda višeg cjenovnog razreda i/ili tržištu posebnih proizvoda, dok kineski uvoz pretežno zadovoljava tržište proizvoda nižeg cjenovnog razreda. Industrija Unije usmjerila bi se većinom na prodaju u buticima, a ne na prodajna mjesta gdje kupuju prosječni potrošači. Kineski uvoz tako ne bi bio izravno konkurentan proizvodnji Unije.
(157)
Međutim, ispitni postupak nije potvrdio gornje navode. Prvo se napominje da istovjetni proizvod ne obuhvaća određene predmete na koje upućuju navedene stranke poput isključivo ukrasnih predmeta (vidjeti uvodne izjave 51. i 52.). Kao drugo, ispitni je postupak pokazao da trenutačno proizvodnja Unije pokriva sva tržišta, kao i kineski uvoz. Zapravo, značajan dio kineskog uvoza odnosio bi se na takozvani segment proizvoda višeg cjenovnog razreda ili segment posebnih proizvoda. Jedan je britanski uvoznik tvrdio da uvozi proizvode više cjenovne kategorije iz Kine, dok je grupacija trgovačkih društava iz EU-a s proizvodnim interesom u Kini također upućivala na vrlo visoke cijene koje naplaćuje na tržištu Unije za svoje proizvode od kremene gline podrijetlom iz Kine.
(158)
Konačno, upućuje se na gornji odjeljak B.1.2. u kojem se zaključuje da sve vrste dotičnog proizvoda i istovjetnog proizvoda smatraju jednim proizvodom. Zato se analiza treba izvršiti na razini dotičnog proizvoda i istovjetnog proizvoda. Stoga se ne može odobriti ni jedan zahtjev u vezi s određenim segmentima.
3.3. Potrošnja i potražnja
(159)
Europsko udruženje uvoznika i trgovaca na malo i CCCLA istaknuli su smanjenje potražnje u Uniji. Jedan je uvoznik koji nije u uzorku tvrdio da je potražnja za porculanom, posebno sporednih i pomoćnih vrsta i u privatnom sektoru, naglo pala te da je preostala potražnja iznimno raznolika. Isto tako, nekoliko je stranaka tvrdilo da potrošači danas, zbog promjenjivih modnih trendova, traže cjenovno dostupne keramičke stolne i kuhinjske proizvode. Po mišljenju trgovca na veliko, tržište proizvoda višeg cjenovnog razreda smanjuje se i nastavit će se smanjivati u narednim godinama.
(160)
Prema gore navedenom europskom udruženju uvoznika i trgovaca na malo, smanjenje potražnje objasnilo bi pad prodaje i proizvodnje proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja.
(161)
CCCLA tvrdio je da je pritužba pokazala značajnu fluktuaciju razine potrošnje unutar Unije tijekom razmatranog razdoblja, sukladno općim makroekonomskim uvjetima. Prema CCCLA-u, tijekom razmatranog razdoblja čimbenici štete razvijali su se usporedno s fluktuacijama u potražnji u Uniji i na ostalim tržištima, a prodaja proizvođača iz Unije i kineski uvoz slijedili su promjene u potražnji.
(162)
Udruženje uvoznika sa sjedištem u Njemačkoj i neki njegovi članovi tvrdili su da kineski podaci o uvozu nakon proširenja Unije u 2004. i uklanjanja uvoznih kvota za ovaj proizvod od 1. siječnja 2005. ukazuju na veliku potražnju za jeftinim stolnim proizvodima na tržištu Unije između 2002. i 2005., nakon čega je uslijedio pad između 2005. i 2010. Navodno, proizvođači iz Unije nisu željeli i/ili mogli zadovoljiti takvu potražnju.
(163)
Što se tiče navedenih tvrdnji, kao prvo, upućuje se na gornji odjeljak B.1.2. u kojem se zaključuje da sve vrste dotičnog proizvoda i istovjetnog proizvoda smatraju jednim proizvodom. Sve tvrdnje u vezi nekih vrsta proizvoda zato nisu relevantne te analizu treba provesti na razini dotičnog proizvoda i istovjetnog proizvoda.
(164)
Kao drugo, tvrdnja da su se čimbenici štete razvijali usporedno s fluktuacijama u potražnji na drugim izvoznim tržištima u suprotnosti je s činjenicom da se realizacija izvoza proizvođača iz Unije u uzorku pozitivno razvijala tijekom razmatranog razdoblja.
(165)
Kao treće, kako je zaključeno u gornjem odjeljku D.2, potrošnja se smanjila tijekom razmatranog razdoblja. Nije bilo dokaza koji bi potvrdili da proizvođači iz Unije nisu željeli i/ili mogli zadovoljiti veliku potražnju za jeftinijim stolnim proizvodima u Uniji. Suprotno tome, ispitnim je postupkom utvrđeno da su tijekom razmatranog razdoblja proizvođači iz Unije zadovoljavali potražnju različitih vrsta, uključujući jeftinije stolne proizvode. Čak i da je bilo fluktuacija u razini potrošnje unutar Unije tijekom razmatranog razdoblja koje su mogle doprinijeti slabim rezultatima industrije Unije u nekoj fazi, ukupno gledajući, ne može se smatrati da je njihov učinak takav da prekine uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štetnog stanja koje je industrija pretrpjela tijekom RIP-a.
(166)
Stoga su zahtjevi odbačeni.
3.4. Izvoz industrije Unije
(167)
Prema podacima Eurostata (obujam izvoza) i proizvođača iz Unije u uzorku (prosječna izvozna cijena), izvoz industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijao se kako slijedi:
Tablica 13.
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam izvoza (u tonama)
90 968
73 502
83 091
88 105
Indeks (2008. = 100)
100
81
91
97
Prosječna izvozna cijena (EUR/tona)
3 136
2 983
3 462
3 125
Indeks (2008. = 100)
100
95
110
100
(168)
CCCLA je u pritužbi naveo da se izvoz proizvođača iz Unije značajno povećao između 2009. i 2011. Navedena je stranka tvrdila da su se čimbenici štete negativno razvijali smanjenjem realizacije izvoza proizvođača iz Unije. Zato bi štetu mogao uzrokovati nepovoljan razvoj izvozne prodaje industrije EU-a.
(169)
U ovom kontekstu, prvo treba napomenuti da je analiza štete usredotočena na stanje industrije Unije na tržištu Unije. Stoga promjene u realizaciji izvoza, ako postoje, nemaju nikakav učinak na većinu gore analiziranih pokazatelja, poput obujma prodaje, tržišnog udjela i cijena. Kao drugo, izvoz industrije Unije može se tumačiti kao način nadomještanja smanjene prodaje na tržištu Unije, odnosno tamo gdje je nastala šteta. Kao treće, kako je navedeno u gornjoj tablici, ukupni izvoz iz Unije smanjio se za 3 %. Konačno, izvozne cijene prodaje proizvođača u uzorku koji surađuju u razmatranom su razdoblju ostale stabilne.
(170)
Zahtjev je zato odbačen te se zaključuje da realizacija izvoza industrije Unije nije uzrokovala materijalnu štetu.
3.5. Uklanjanje uvoznih kvota
(171)
Do 1. siječnja 2005., u tadašnjim državama članicama Unije proizvodi podrijetlom iz Kine i razvrstane prema oznakama KN iz uvodne izjave 56. podlijegali su količinskim kvotama koje su u 2000. iznosile ukupno 84 473 tone i koje su se postupno povećavale na 147 744 tone u 2004.Dostupni statistički podaci navode da je u 2004. uvoz dotičnog proizvoda 27 zemalja koje su danas države članice iznosio 173 809 tona. Godinu dana kasnije, nakon ukidanja kvota, navedeni se uvoz povećao na 530 294 tone. Od tada kineski uvoz nikada nije bio manji od 449 000 tona godišnje.
(172)
Što se tiče utjecaja uvoznih kvota na štetu u razmatranom razdoblju, prvo treba napomenuti da, s obzirom na to da su se kvote postupno smanjivale te da su ukinute 3 godine prije početka razmatranog razdoblja i 6 godina prije početka RIP-a, od 2002. došlo je do znatnog restrukturiranja tržišta Unije kako bi se uzele u obzir navedene izmijenjene tržišne okolnosti. To potvrđuju podaci koje je naveo podnositelj pritužbe u vezi prestanka poslovanja i nesolventnosti europskih proizvođača keramičkih stolnih proizvoda. Kao posljedica toga, industrija Unije do početka razmatranog razdoblja pretvorila se u manji i uslužni sektor.
(173)
Zato se može tvrditi da su učinci prestanka uvoznih kvota za dotični proizvod u 2005. mogli negativno utjecati na stanje industrije Unije prije početka razmatranog razdoblja. Ali čak i da jesu, dampinški uvoz uzrokovao je štetu u RIP-u. Stoga, uklanjanje uvoznih kvota od 2005. ne prekida uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štetnog stanja industrije tijekom razmatranog razdoblja i RIP-a.
3.6. Narušavanje tržišnog natjecanja na tržištu Unije
(174)
Nekoliko je stranaka tvrdilo da štetu uzrokuje narušavanje tržišnog natjecanja na tržištu Unije te se također tvrdilo da je ovaj antidampinški postupak pokrenut kako bi se nadoknadili gubici od kazni za nezakonite kartele. CCCLA tvrdio je da praksa namještanja na tržištu Unije može narušiti pouzdanost podataka o šteti (odnosno prodajnim cijenama, obujmu prodaje, tržišnom udjelu i dobiti) u pritužbi i istih koji su prikupljeni u tijeku ispitnog postupka s obzirom na to da ne predstavljaju stanje koje odražava uobičajeno djelovanje tržišta.
(175)
S jedne strane, napominje se da je Komisija u 2010. kaznila sedamnaest poduzeća koja se bave kupaonskom opremom zbog sudjelovanja u kartelu za određivanje cijena između 1992. i 2004. koji je obuhvatio šest država članica: Njemačku, Austriju, Italiju, Francusku, Kraljevinu Belgiju (Belgiju) i Kraljevinu Nizozemsku (Nizozemsku) (8). Navedena praksa odvijala se prije razmatranog razdoblja te je obuhvaćala i ostale proizvode. Nadalje, jedino poduzeće koje je također djelovalo u sektoru keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda tijekom razmatranog razdoblja podnijelo je tužbu za poništenje navedene kazne Općem sudu Europske unije. Ishod tužbe još uvijek se očekuje. S druge strane, njemačka tijela pokrenula su u veljači 2011. ispitni postupka u vezi kartela nekih njemačkih proizvođača stolnih proizvoda. Njemačka tijela još uvijek nisu objavila ishod navedenog ispitnog postupka pa se u ovom trenutku ne mogu donijeti nikakvi zaključci. Štoviše, navedeni ispitni postupak odnosi se samo na jednu državu članicu, dok je industrija Unije prilično raširena. Tvrdnje su stoga odbačene.
(176)
Što se tiče upućivanja nekih stranaka na činjenicu da su neki proizvođači u Uniji promijenili svoju djelatnost te da su postali i trgovci proizvodima podrijetlom iz Kine, to je poslovna mogućnost koju se ne može okarakterizirati kao narušavanje tržišnog natjecanja.
3.7. Načini proizvodnje
(177)
Neke su stranke tvrdile da odabir načina proizvodnje proizvođača iz Unije jasno doprinosi šteti prouzročenoj industriji Unije. Navedene stranke ističu da su načini proizvodnje u Uniji daleko manje učinkoviti od kineskih - načini proizvodnje u Uniji u potpunosti su automatizirani, što uključuje visoke troškove ponovnog pokretanja kod malih serija, skupu izradu kalupa, skuplje sirovine te više troškove energije zbog postupka dvojnoj pečenja. Nadalje, za razliku od proizvođača iz Unije, kineski proizvođači rade na temelju narudžba, imaju manje troškove skladištenja te cjelokupnu svoju proizvodnju prodaju u serijama bez razvrstavanja te uz cjenovne popuste. Također, trošak preslikavanja uzoraka na glazuru prije pečenja u Uniji bio bi gotovo dvostruko veći. S druge strane, određene su stranke istaknule učinkovitost načina proizvodnje u Uniji, primjerice, prilikom većih serija.
(178)
Ispitnim je postupkom utvrđeno postojanje odgovarajućeg prijenosa tehnologije diljem svijeta. Ispitnim postupkom nije se mogla utvrditi povezanost između određenog načina proizvodnje i uspješnog poslovanja. Također se nije moglo dokazati da je odabir određenog načina proizvodnje dovoljno značajan da bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz dotične zemlje i štete prouzročene industriji Unije.
3.8 Tržišta rabljenih proizvoda
(179)
Prema tvrdnjama uvoznika izvan uzorka, kućanstva su se u posljednjem desetljeću smanjila, zbog čega proizvode koje više ne trebaju prodaju na tržnicama rabljene robe, internetskim dražbama ili na drugim tržištima rabljenih proizvoda. Za navedenu stranku rabljeni stolni i kuhinjski proizvodi čine značajan dio trenutačne potražnje te izravno konkuriraju novim stolnim i kuhinjskim proizvodima. Uvoznik izvan uzorka dostavio je dokaze o vrijednostima koje nekoliko linija proizvoda poznatih njemačkih proizvođača porculana dostižu u internetskim dražbama.
(180)
Međutim, nije bilo utemeljene osnove za ekstrapolaciju obujma i cijena, koji se temelje na stanju u Njemačkoj, vrlo specifičnih zbirka triju njemačkih trgovačkih društava, na ostale države Unije ili vrste proizvoda. Stoga nije bilo moguće količinski odrediti navedenog tržišta, a ispitnim postupkom nije se moglo utvrditi da je prodaja rabljenih proizvoda dovoljno značajna da bi prekinula uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz dotične zemlje i štete prouzročene industriji Unije.
3.9. Gospodarska kriza
(181)
Prema CCCLA-u, navodnu štetu uzrokovao je učinak financijske krize, gospodarske recesije i državne dužničke krize na proračune potrošača. S obzirom na to da su podnositelji pritužbe, navodno, profitabilni na operativnoj razini, CCCLA smatra da su navedeni gubici posljedica financijskih spekulacija (poput gubitka od kapitala ili državnih obveznica) i ne-operativnih troškova povezanih s financijskom krizom.
(182)
Smanjenje potrošnje u dijelovima razmatranog razdoblja može se objasniti gospodarskom krizom. Međutim, treba napomenuti da je u stanju smanjene potrošnje u razmatranom razdoblju i u stanju povećane potrošnje u razdoblju između 2009. i RIP-a, realizacija dampinškog uvoza po niskim cijenama suprotna realizaciji industrije Unije.
(183)
Ispitni je postupak jasno pokazao da je dampinški uvoz iz Kine pojačao učinak gospodarskog pada. Čak i tijekom općeg gospodarskog oporavka, industrija Unije nije se mogla oporaviti i ponovno ostvariti značajniji obujam prodaje te je izgubila značajan tržišni udjel tijekom razmatranog razdoblja, dok je kineski dampinški uvoz zauzeo veći tržišni udjel.
(184)
Stoga, iako je gospodarska kriza mogla doprinijeti slabim rezultatima industrije Unije, ukupno gledajući, ne može se smatrati da je njezin učinak takav da bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štetnog stanja koje je navedena industrija pretrpjela tijekom RIP-a.
3.10. Ostali čimbenici
(185)
Jedno je udruženje istaknulo ostale čimbenike koji bi, po njegovom mišljenju, prekinuli uzročno-posljedičnu vezu. Ta je stranka upućivala na konkurenciju unutar Unije (na temelju toga da se cijene unutar Unije znatno razlikuju) te na sve strože sigurnosne i zdravstvene zahtjeve u Uniji, čime se povećavaju troškovi proizvodnje. Ostali navedeni čimbenici uključuju krivotvorenje nekih kineskih proizvođača i postojanje netarifnih prepreka na brojnim tržištima izvan EU-a, što onemogućuje izvoz proizvođača iz Unije.
(186)
Što se tiče tvrdnji o konkurenciji unutar Unije, ispitni postupak nije pokazao nikakvu vezu između štete, zemljopisnog položaja proizvođača iz Unije i cijena u određenoj državi članici. Što se tiče sigurnosnih i zdravstvenih zahtjeva Unije, napominje se da se isti primjenjuju na proizvode proizvedene u Uniji i uvezene, čime utječu na cijene svih subjekata. S obzirom na to da nisu dostavljeni podaci koji bi potkrijepili tvrdnju o krivotvorenju, nisu se mogli analizirati učinci navedene tvrdnje. Tvrdnja o postojanju netarifnih prepreka u brojnim tržištima izvan EU-a ne može se dokazati: takve prepreke mogle bi spriječiti proizvođače iz Unije da iskoriste svoj izvozni potencijal, međutim, one nemaju utjecaja na smanjenje prodaje na tržištu Unije, odnosno tamo gdje je nastala šteta.
(187)
CCCLA istaknuo je ostale čimbenike, odnosno nedostatak kvalificirane radne snage na tržištu Unije i samoprouzročenu štetu, na temelju toga što neki proizvođači iz Unije uvoze dotični proizvod. Međutim, na temelju dostupnih podataka zaključuje se da je ukupno gledajući cijela industrija Unije bila u lošem stanju i činjenica da su se raširili brojni poslovni modeli nije uzrokovala nikakvu štetu industriju Unije te je, umjesto toga, treba tumačiti kao način nadoknađivanja smanjene prodaje na tržištu Unije. Što se tiče manjka kvalificirane radne snage u sektoru keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda u Uniji, ni jedna zainteresirana stranka u Uniji nije tvrdila da se isti odnosi na nju.
(188)
Jedan je uvoznik pozvao institucije da analiziraju učinak ostalih vrsta stolnih i kuhinjskih proizvoda, poput proizvoda od plastike, aluminija, melamina i stakla. Međutim, nisu dostavljeni nikakvi podaci koji bi poduprli tvrdnju. Ispitni postupak nije mogao utvrditi ništa o ovom pitanju.
(189)
Neke stranke povezuju štetu prouzročenu industriji Unije sa stanjem industrije Unije prije razmatranog razdoblja. U vezi s tim, nekoliko je uvoznika tvrdilo da je pogoršanje stanja industrije Unije započelo već u razdoblju između 1975. i 2002. Međutim, analiza Komisije nije mogla obuhvatiti tako daleko razdoblje, između ostalog, zbog nedostupnosti pouzdanih podataka za navedeno razdoblje. To se također odnosi na još jedan događaj koji s dogodio znatno prije razmatranog razdoblja: državna pomoć koju je primila njemačka industrija porculana i koja bi, prema tvrdnjama uvoznika izvan uzorka, dokazala da industrija Unije nije povećala svoju učinkovitost (9).
(190)
Ispitivanje drugih poznatih čimbenika koji su mogli nanijeti štetu industriji Unije pokazalo je da ti čimbenici nisu takvi da bi mogli prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz NRK-a i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
4. Zaključak o uzročnosti
(191)
Na temelju gore navedene analize koja je ispravno prepoznala razliku i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnih učinaka dampinškog uvoza, privremeno se zaključuje da je uvoz iz Kine prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u smislu članka 3. stavka 6. osnovne Uredbe.
F. INTERES UNIJE
1. Uvodne napomene
(192)
U skladu s člankom 21. osnovne Uredbe, ispitano je postoje li, unatoč privremenom zaključku o štetnom dampingu, utemeljeni razlozi za zaključak da u ovom slučaju usvajanje privremenih antidampinških mjera nije u interesu Unije. Analiza interesa Unije temeljila se na uzimanju u obzir svih raznih uključenih interesa, tj. interesa industrije Unije, uvoznika i korisnika dotičnog proizvoda.
2. Interes industrije Unije
(193)
Industriju Unije čini više od 200 proizvođača, s tvornicama u različitim zemljama članicama Unije, koje su u RIP-u izravno zapošljavale više od 25 000 osoba u proizvodnji i prodaji istovjetnog proizvoda.
(194)
Ispitnim je postupkom utvrđeno da je industrija Unije pretrpjela je materijalnu štetu koju je prouzročio dampinški uvoz iz dotične zemlje tijekom razdoblja ispitnog postupka. Točnije, pokazatelji štete koji se odnose na financijske rezultate industrije Unije, kao što su proizvodnja, profitabilnost i povrat ulaganja u razmatranom su razdoblju pokazivali pad. Najviše su nazadovali MSP-ovi: u razmatranom su razdoblju poslovali s gubitkom od 2010. U slučaju izostanka mjera, smatra se da oporavak u sektoru neće biti dostatan za oporavak financijskog stanja industrije Unije, što bi moglo dovesti do daljnjeg pogoršanja stanja.
(195)
Nalazi trenutačnog ispitnog postupka ne dovodi u pitanje činjenica da neki proizvođači iz Unije posluju bolje od drugih niti stanje industrije Unije prije razmatranog razdoblja.
(196)
Očekuje se da će uvođenje mjera ponovno uspostaviti učinkovite i pravedne uvjete tržišnog nadmetanja na tržištu Unije. To bi, zauzvrat, imali daljnji pozitivan učinak na njegovo gospodarsko stanje i profitabilnost.
(197)
Neki su uvoznici tvrdili da će ostale vrste proizvoda (isključujući keramičke stolne i kuhinjske proizvode proizvedene u Uniji), poput tekstilnih proizvoda (primjerice, predmeta namijenjeni poklanjanju) ili plastičnih stolnih proizvoda, zamijeniti dotični proizvod u slučaju uvođenja mjera, pri čemu će koristi imati drugi sektori. Međutim, ispitni postupak nije mogao potvrditi da bi takva zamjena bila značajna.
(198)
Zaključeno je, stoga, da bi uvođenje privremenih antidampinških mjera na uvoz keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda podrijetlom iz Kine bilo u interesu industrije Unije.
3. Interes nepovezanih uvoznika
(199)
Kako se navodi u uvodnoj izjavi 4., primijenjen je odabir uzoraka zbog očito velikog broja nepovezanih uvoznika.
(200)
Ukupno gledajući, tijekom RIP-a uvoznici u uzorku nabavljali su robu pretežno iz dotične zemlje te su za uvoz i ponovnu prodaju keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda zapošljavali približno 350 ljudi. Isti su uvozili različite vrste proizvoda, od porculanskih predmeta za dar, preko brandiranih proizvoda od brandirane keramike do jednostavnih stolnih proizvoda za kućanstvo. Njihova je razina suradnje varirala. Primjerice, dva najveća uvoznika u uzorku, koji ujedno imaju značajne aktivnosti maloprodaje, nisu dostavili potpune podatke o profitabilnosti te o marži između nabavnih i prodajnih cijena za nepovezane kupce, a jedan je od njih čak spriječio pristup svojim financijskim izvještajima. Navedene stranke dostavile su samo transferne nabavne cijene i/ili transferne prodajne cijene. Stoga, unatoč opetovanim zahtjevima, nisu dostavljeni nikakvi smisleni podaci koji bi omogućili ocjenu reprezentativnih bruto i neto marža uvoznika na dotični proizvod za uzorak u cjelini.
(201)
Usto, podaci koje su dostavila dvojica uvoznika/trgovaca na malo u uzorku nisu omogućavali ocjenu bruto i neto marže dobiti trgovaca na malo dotičnim proizvodom jer su manjkavi u mnogim aspektima. Stoga, na temelju suradnje uvoznika u uzorku, nije bilo moguće utvrditi mogućnost prilagodbe opskrbnog lanca EU-a predloženoj antidampinškoj pristojbi te, posljedično, učinak takve pristojbe na maloprodajnu cijenu, a time i na potrošače.
(202)
Međutim, kao prvo, velika većina uvoznika koji su odgovorili na pitanja za odabir uzoraka navela je bruto maržu između nabavne i prodajne cijene u iznosu od 50 % do 200 %. Provjereni podaci samih uvoznika u uzorku potvrđuju da su navedene bruto marže reprezentativne. Kao drugo, javno dostupna dokumentacija ukazuje na to da bi opskrbni lanac u Uniji (odnosno uvoznici i daljnji kanali) bio posve u mogućnosti prihvatiti antidampinšku pristojbu po predloženoj stopi, bez ugrožavanja održivosti dotičnih gospodarskih subjekata. Kako je nedavno objavljeno (10), kineska keramička šalica koju distributeri iz EU-a nabavljaju za 0,70 USD u EU-u bi se prodavala po 3,5 USD - što je uvećani iznos od više od 150 % za distributera/trgovca na malo. U takvim okolnostima, predložene antidampinške pristojbe za većinu uvoza uzrokovale bi dodatna davanja od 0,16 EUR (odnosno od 0,36 EUR za proizvođače koji ne surađuju) za opskrbni lanac EU-a, pri čemu bi bruto marža na taj proizvod iznosila 2,08 EUR. Štoviše, u CBI-jevom istraživanju tržišta iz 2009. o „tržištima stolnih, kuhinjskih i drugih proizvoda za kućanstvo” navedenom u uvodnoj izjavi 112. navode se omjeri potrošačkih cijena CIF na granici EU-a u rasponu od 2,6 do 5,3 (11). Konačno, uvoznici/trgovci na malo u uzorku nikada nisu naveli da će isključiti keramičke stolne i kuhinjske proizvode iz uvoza ili prodaje u slučaju uvođenja antidampinških pristojba.
(203)
Uzimajući u obzir gore navedeno te u izostanku drugih pouzdanih informacija u dosadašnjem tijeku ispitnog postupka, privremeno se smatra vjerojatnim da bi se distribucijski lanac u cjelini, uključujući uvoznike, bez većih poteškoća prilagodio povećanju cijena CIF na predložene razine te da se cijene za potrošače vjerojatno ne bi povećale. Međutim, zainteresirane su stranke opet izrijekom pozvane da dostave dodatne, cjelovite i provjerljive podatke o ovom pitanju koji bi omogućili daljnju analizu učinka mjera na opskrbni lanac te, moguće, potrošače u sljedećoj fazi ovog postupka.
(204)
Podneske o interesu Unije dostavilo je više od 20 uvoznika izvan uzorka, pretežno malih poduzeća, udruženje za europsku i međunarodnu trgovinu, švedsko udruženje uvoznika i trgovaca na malo, nizozemsko udruženje uvoznika s Dalekog istoka i udruženje i mreža uvoznika sa sjedištem u Njemačkoj. Sve je uvoznike brinulo da će mjere obuhvaćati povećanja cijena i (djelomično) smanjenje njihovog poslovanja, što bi imalo negativan učinak na njih općenito i u smislu, između ostalog, marža i profitabilnosti. Navedene tvrdnje nije moguće prihvatiti na temelju zaključaka donesenih u sljedećoj uvodnoj izjavi i uvodnoj izjavi 202.
(205)
Nekoliko je uvoznika tvrdilo da bi u slučaju uvođenja mjera kod uvoznika bilo izgubljeno više radnih mjesta nego što bi ih se sačuvalo kod proizvođača iz Unije. Međutim, tomu proturječe ostali prigovori uvoznika u kojima navode da bi mogli zamijeniti keramičke predmete nekeramičkima (poput tekstila za darove) ili da bi željeli više nabavljati unutar Unije.
(206)
Švedsko je udruženje smatralo da bi mjere imale negativan gospodarski učinak na uvoznike u smislu znatnih troškova ponovnog nalaska izvora i administrativnih troškova ako bi potonji morali pronaći alternative za kineski uvoz. Udruženje za europsku i međunarodnu trgovinu naglasilo je da je promjena dobavljača teška zato što su uvoznici u njih uložili znatna sredstva. Međutim, to nije glavna briga nekih uvoznika koji daju prednost mogućnosti mijenjanja izvora opskrbe. Štoviše, činjenica da se proizvodi u ponudi i potrošnja Unije mijenjaju s obzirom na modna kretanja, ukazuje na to da je nastanak troškova razvoja novih proizvoda (od novih dobavljača) svojstven za ovaj sektor.
(207)
Nekoliko uvoznika izvan uzorka tvrdilo je da tvornice u Uniji nisu zainteresirane za proizvodnju tuđih brandiranih proizvoda. Međutim, to je u suprotnosti s ishodom ispitnog postupka u vezi proizvođača iz Unije u uzorku (koji pokazuje da isti proizvode brandiranu robu za treće stranke), prigovorom drugog izvoznika i činjenicom da nekoliko uvoznika koji distribuiraju proizvode pod vlastitim brandom nabavljaju dio svog asortimana unutar Unije.
(208)
Jedan je uvoznik izvan uzorka izrazio nespremnost da podijeli svoje proizvodne ideje, dizajn proizvoda i razvoj unutar poduzeća s određenim konkurentnim proizvođačima iz Unije keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda. Međutim, ispitni postupak nije pokazao da je to općenita briga među uvoznicima. Treba napomenuti da je dotični uvoznik bio u pravnim sporovima s nekim njemačkim proizvođačima te da bi dio njegove kolekcije bio izravna konkurencija kolekciji proizvođača iz Unije.
(209)
Neki su uvoznici tvrdili da ne mogu nabavljati od proizvođača iz Unije zbog viših troškova, manjkavih kapaciteta za proizvodnju obrtničkih proizvod, nemogućnosti ponude manjih proizvodnih serija, neprilagodljivosti, nedostatka primjerene organizacije za suradnju s velikim trgovcima na malo koji nude mnogo proizvoda, i/ili nepostojanja nekih proizvodnih postupaka, kvalitete, vrsta ukrasa ili oblika. Navedene su stranke tvrdile da su poteškoće najveće na području obrta i predmeta namijenjenih promociji (primjerice, lončarski proizvodi), određenih brandiranih proizvoda koji se prodaju po licenci, proizvodnje određenih registriranih uporabnih predmeta i predmeta za ugostiteljstvo (primjerice, porculanski predmeti velikog obujma). Neki su tvrdili da je uvoz iz Kine jedina mogućnost. Ipak, ispitnim je postupkom utvrđeno da većina uvoznika koji su se javili nabavlja keramičke stolne i/ili kuhinjske proizvode u vrlo različitom rasponu i različite kvalitete iz nekoliko izvora, uključujući proizvođače iz Unije. Štoviše, proizvođači iz Unije nude velik raspon proizvoda i imaju proizvodni kapacitet za veću prodaju na tržištu Unije.
(210)
Ukratko, može se zaključiti da bi uvođenje mjera doista moglo negativno utjecati na financijsko stanje nekih uvoznika. Međutim, u prosjeku se ne očekuje da bi takav negativni učinak značajno utjecao na opće financijsko stanje uvoznika. Općenito gledajući, očekuje se da uvoznici mogu (djelomično) podržati povećanja cijena i/ili (djelomično) prenijeti pristojbu na kupce (odnosno trgovce na veliko, distributere i trgovce na malo), posebno zato što pristojbe utječu na glavni izvor na tržištu. Za uvoznike koji su se javili i koji su u isto vrijeme trgovci na malo, ispitni je postupak pokazao da dotični proizvod predstavlja vrlo mali udjel u njihovom ukupnom poslovanju. Podaci koje su dostavile navedene stranke nisu omogućili pravilno količinsko određivanje mjere u kojoj bi se iste mogle prilagoditi povećanju nabavne cijene radi predloženih razina pristojbe, nego, kako se objašnjava u uvodnim izjavama 202. do 203., dosad prikupljeni podaci ne ukazuju na to da stranke to ne bi mogle učiniti.
(211)
Zato se privremeno zaključuje da uvođenje mjera na predloženim razinama nema značajan nepovoljni učinak na stanje nepovezanih uvoznika dotičnog proizvoda.
4. Interes ostalih gospodarskih sektora
(212)
Nekoliko je uvoznika tvrdilo da će uvođenje bilo kakvih mjera vjerojatno negativno utjecati na poslovne partnere uvoznikâ u rasponu od poduzeća za krajnju obradu i ukrašavanje do trgovaca na veliko, distributera i trgovaca na malo. U vezi s tim tvrdili su da uvođenje mjera može dovesti do gubitka više radnih mjesta u njihovim „satelitskim poduzećima”, poput dizajnera i logističara, od radnih mjesta koja bi se održala/otvorila u industriji Unije. Neki su uvoznici također tvrdili da bi manjak proizvoda također izravno utjecao na sektor darovnih predmeta, oglašivačku industriju, hotelsku i ugostiteljsku industriju, ugostiteljske usluge za grupe i poslovne potrošače. To bi u kratkom roku uzrokovalo povećanje cjenovne konkurencije na razinu velikih diskontnih prodavaonica. To bi također negativno utjecalo na institucije koje obično imaju problema s proračunom, poput ustanova za njegu. Štoviše, neke su stranke tvrdile da bi antidampinške mjere dovele do manjka sirovine za umjetnička i kreativna djela, koja izrađuju umjetnici koji oslikavaju porculan i obrtničke radionice.
(213)
Utvrđeno je da su sve navedene tvrdnje neutemeljene. S jedne strane, čini se da su izjave navedenih uvoznika u suprotnost s navodima iz njihovih prigovora u kojima tvrde da bi mogli zamijeniti keramičke predmete ne-keramičkima (poput tekstila za poklone), pri čemu bi se u svakom slučaju okrenuli gore navedenim poslovnim partnerima. Štoviše, može se očekivati da će „satelitska poduzeća” industrije Unije imati koristi od uvođenja mjera. S druge strane, prilikom ispitnog postupka nije se moglo zaključiti da će doći do pomanjkanja proizvoda ako bi uvoz iz Kine konkurirao po nedampinškim cijenama. Mjere su namijenjene uspostavi ravnopravnih uvjeta za sve dobavljače keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda, a ne neopravdanom ograničavanju uvoza iz dotične zemlje. Predložena cjenovna konkurencija također se može smatrati pozitivnim učinkom, primjerice, za institucije koje obično imaju poteškoće s proračunima, poput ustanova za njegu.
(214)
Švedsko udruženje smatralo je da će mjere imati negativan gospodarski učinak na sektore veleprodaje i maloprodaje u Švedskoj. Procjenjuje se pad zaposlenosti od 2-3 % (i više kod mladih) te uvoza od 20 %. Međutim, čini se da je navedeni učinak pretjeran. U vezi s tim treba istaknuti da ni jedan uvoznik koji je u isto vrijeme i trgovac na malo, koji je iznio prigovor u kontekstu ovog ispitnog postupka nije naveo da će cijeli proizvod biti isključen iz njegovog asortimana u slučaju uvođenja antidampinških pristojba. Projekcije radnih mjesta jednog od njih u slučaju uvođenja mjera u osnovi su iste kao i u slučaju neuvođenja mjera.
(215)
CCCLA ukazao je na dansku studiju prema kojoj za svaki euro koji proizvođači iz Unije dobiju od trgovinske zaštite, trgovačka društva korisnici u Uniji moraju platiti 60 puta više. Ipak, navedena je izjava vrlo općenita i nije neposredno povezana s ovim ispitnim postupkom te nema dokaza koji upućuju da to da bi učinak doista bio takav u ovom ispitnom postupku.
(216)
Pružatelj posebnih promotivnih aktivnosti za veće trgovce na malo diljem svijeta tvrdio je da njegovo poslovanje zahtijeva velike količine u kratkom vremenu za prodajne promocije koje traju nekoliko mjeseci. Ta stranka, koja nabavlja približno dvije trećine proizvoda iz Azije, pretežno Kine, smatra da bi joj značajna pristojba onemogućila da u budućnosti prodaje po promotivnim cijenama. Mora se priznati da bi antidampinške pristojbe mogle negativno utjecati na takvu vrstu poslovanja. Međutim, svrha pristojba nije isključiti kinesku robu s tržišta. Štoviše, tijekom posljednje tri godine proizvođači iz Unije zadovoljili su 33 % potražnje koju navedena stranka smatra promjenjivom.
(217)
U ovoj se privremenoj fazi stoga zaključuje da su koristi koje bi se ostvarile sprečavanjem štete uvođenjem privremenih mjera na uvoz dotičnog proizvoda tijekom ostatka ovog ispitnog postupka, veće od mogućeg negativnog učinka na neke druge gospodarske sektore.
5. Interes potrošača (kućanstava)
(218)
Stranke koje izravno zastupaju interese krajnjih kupaca, poput udruženja potrošača, nisu podnijele nikakve prigovore.
(219)
Međutim, u vezi javno dostupnih podataka, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 202., privremeno se zaključuje da će se opskrbni lanac prilagoditi mjerama na predloženoj razini pristojbe te da, stoga, neće doći do povećanja cijena za potrošače na maloprodajnoj razini.
(220)
CCCLA i nekoliko stranaka koje zastupaju interese uvoznika i trgovaca na malo tvrdili su da će, u slučaju uvođenja antidampinških pristojba, najveću štetu pretrpjeti potrošači iz EU-a. Potrošači s niskim prihodima koji bi u Uniji predstavljali najveći udjel potrošača, suočit će se s manjim izborom i većim cijenama bez dodane vrijednosti, a sve u vrijeme nestabilnog gospodarstva EU-a. Navodno, navedeni proizvod ima psihološka ograničenja u vezi cijene iznad kojih potrošači ne bi kupovali. Neke vrste proizvoda nestale bi s tržišta ili bi ih zamijenili drugi materijali poput plastike, melamina, metala ili drva. Općenito gledajući, navedeni bi proizvodi bili štetniji za okoliš. Također se tvrdilo da će izbor biti ograničen i zato što će dotični uvoz, koji zadovoljava više od 60 % potražnje, nestati s tržišta Unije, dok će manjak opskrbe podignuti cijene. na istom su tragu neke stranke tvrdile da kupci kupuju u neposrednom susjedstvu, a da proizvođači iz Unije ne mogu i ne žele nuditi jeftine proizvode u lokalnim prodavaonicama. Činjenica da njemački ponuđači mogu ponuditi veće standardne količine neće zadovoljiti tržište Unije koje zahtijeva raznolikost u skladu s promjenjivim modnim kretanjima. U nekim se prigovorima naglašava da, ako kineski uvozi dalje bude prisutan na tržištu Unije, to će biti u značajno manjem obujmu i po značajno višim cijenama, prije svega zbog viših plaća u Kini i dodatnih pristojba. Također se tvrdilo da ako proizvod ne bude cjenovno prihvatljiv, nove generacije neće razumjeti kulturu povezanu s njim.
(221)
Što se tiče tvrdnji o manjem izboru, napominje se da je ispitnim postupkom utvrđeno da industrija Unije nudi vrlo širok asortiman proizvoda za različite tržišne segmente i distribucijske kanale. Očekuje se da mjere omoguće industriji Unije da iskoristi svoj potencijal u potpunosti te da obogati tržište svojim proizvodima. Nadalje, ni jedan uvoznik, koji je istodobno i trgovac na malo, nije naveo da bi mogao razmotriti uklanjanje proizvoda iz svog asortimana u slučaju uvođenja antidampinških pristojba.
(222)
Što se tiče tvrdnji o višim cijenama, ispitnim postupkom nastoje se uspostaviti ravnopravni uvjeti tržišnog natjecanja, a ne isključiti kinesku robu s tržišta Unije. Nisu se mogla objektivno utvrditi ograničenja cijena iznad kojih potrošači ne bi kupovali ovu vrstu proizvoda. Štoviše, s obzirom na to da su uvoznici obično ograničeni cjenicima barem godinu dana, ukupno gledajući, ne očekuje se da isti mogu u kratkom roku prenijeti povećanja cijena na kupce. Što je važnije, s obzirom na razinu mjera i značajnu razliku između uvozne cijene i preprodajne cijene, nije vjerojatno da će korisnici i potrošači platiti znatno više cijene - pristojba se računa na temelju uvozne cijene CIF, a maloprodajne cijene višekratnik su uvozne cijene. Zato je vjerojatno da će pristojbu preuzeti opskrbni lanac od uvoznika do krajnjeg potrošača. Moguća povećanja cijena bit će mala i neće utjecati na odabir potrošača. Ne očekuje se da će antidampinške mjere dovesti do toga da novi naraštaji neće kupovati keramičke stolne i kuhinjske proizvode. Dalje se napominje da je ispitnim postupkom utvrđeno da industrija Unije može ponuditi konkurentne cijene.
(223)
Nije se moglo zaključiti da bi mjere značajno utjecale na materijale koji se koriste za stolne i kuhinjske proizvode. Vrsta materijala nije uvijek glavni čimbenik prilikom odabira, primjerice, keramičkog darovnog predmeta. Međutim, jasno je da materijale nije uvijek moguće zamijeniti: primjerice, zakonodavstvo Unije u vezi materijala koji dolaze u doticaj s hranom određuje određene zahtjeve za materijale koji dolaze u doticaj s hranom. Također treba istaknuti da poznati uvoznik, koji je također trgovac na malo, također smatra da će ljudi i dalje radije jesti iz keramičkih tanjura nego plastičnih ili tanjura izrađenih od ostalih vrsta materijala - te je tome prilagodio svoje planove za širenje.
(224)
Tvrdnje u vezi problema s opskrbom ne mogu se prihvatiti zato što, s jedne strane, uspostava ravnopravnih uvjeta tržišnog nadmetanja pravednim cijenama nije presudna za uklanjanje cjelokupnog uvoza iz Kine. Suprotno tome, očekuje se da će svi svjetski čimbenici imati koristi od stanja pravednije trgovine. S druge strane, utvrđeno je da činjenica da industrija Unije trenutačno može opskrbljivati jednu trećinu ukupne potrošnje Unije ne dovodi u pitanje činjenicu da bi uvoz iz Kine trebao ući na tržište Unije po nedampinškim cijenama. Izvozni rezultati industrije Unije i činjenica da ista nije tijekom razmatranog razdoblja poslovala punim kapacitetom ukazuju na to da bi proizvođači iz Unije doista mogli prodavati više na tržištu Unije u slučaju uklanjanja dampinškog uvoza. Posljednje, ali ne manje važno, Kina nije jedini izvor uvoza u Uniju.
(225)
Danska studija koju navodi CCCLA i švedsko istraživanje na koje upućuje švedsko udruženje ukazuju na to da antidampinške mjere općenito utječu na potrošače u smislu cijena. Ipak, navedene su izjave vrlo općenite, nisu neposredno povezane s ovim ispitnim postupkom te nema dokaza koji ukazuju da to da bi učinak doista bio takav u ovom ispitnom postupku.
(226)
Na temelju gore navedenog, privremeno se zaključuje da uvođenje mjera, ukupno gledajući, ne bi trebalo imati značajan učinak na potrošače poput kućanstava.
6. Zaključak o interesu Unije
(227)
S obzirom na gore navedeno, privremeno je zaključeno da, ukupno gledajući, na temelju raspoloživih podataka koji se odnose na interes Unije, nema uvjerljivih razloga protiv uvođenja privremenih mjera na uvoz keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda podrijetlom iz Kine.
(228)
Na navedeni zaključak ne mogu utjecati razmatranja koja je iznijelo nekoliko stranaka da su antidampinške pristojbe općenito kompromis u vezi njihovih napora za prijenos nekih vrijednosti Unije u zemlje koje nisu članice Unije poput poboljšanja socijalnih standarda dobavljača, dječjeg rada ili programa za okoliš i opći razvoj. Navedena pitanja ne mogu ugroziti cilj uspostave otvorene i pravedne trgovine obranom proizvodnje Unije od međunarodnih trgovinskih poremećaja poput dampinga, primjenom instrumenata trgovinske zaštite u skladu s prvom EU-a i pravilima WTO-a.
(229)
Neovisno o gore navedenom, navedena privremena ocjena može zahtijevati daljnju pomnu analizu nakon komentara zainteresiranih stranaka.
G. PRIVREMENE ANTIDAMPINŠKE MJERE
1. Razina uklanjanja štete
(230)
S obzirom na donesene zaključke u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije, potrebno je uvesti privremene antidampinške mjere kako bi se spriječila daljnja šteta koju industriji Unije uzrokuje dampinški uvoz.
(231)
Za potrebe utvrđivanja razine navedenih mjera u obzir su uzete utvrđene dampinške marže i iznos pristojbe koji je potreban za uklanjanje štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(232)
Pri izračunu iznosa pristojbe potrebnog za uklanjanje učinaka štetnog dampinga, smatralo se da bi sve mjere trebale omogućiti industriji Unije da pokrije troškove proizvodnje i da ostvari dobit prije oporezivanja koju industrija ove vrste u sektoru može razumno ostvariti u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, odnosno u izostanku dampinškog uvoza, od prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji. Kako se objašnjava u uvodnoj izjavi 135., profitna marža od 6 % prometa privremeno se smatra primjerenim minimumom koji je industrija Unije mogla očekivati u izostanku štetnog dampinga.
(233)
Na toj je osnovi izračunana neštetna cijena istovjetnog proizvoda za industriju Unije. Neštetna cijena dobivena je oduzimanjem stvarne dobiti od cijene franko tvornica i dodavanjem gore navedene profitne marže od 6 % tako izračunanoj prodajnoj cijeni na pragu dobiti industrije Unije.
(234)
Potrebno povećanje cijene zatim je određeno na temelju usporedbe ponderiranog prosjeka uvozne cijene proizvođača izvoznika koji su surađivali iz NRK-a, kako je utvrđen za izračune sniženja cijena, s neštetnom cijenom proizvoda koje su proizvođači iz Unije prodali na tržištu Unije tijekom RIP-a. Sve razlike koje su posljedica navedene usporedbe izražene su kao postotak prosječne ukupne uvozne vrijednosti CIF.
2. Privremene mjere
(235)
S obzirom na prethodno navedeno, smatra se da, u skladu s člankom 7. stavkom 2. osnovne Uredbe, treba uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz podrijetlom iz NRK-a na razini nižoj od marži dampinga i štete, u skladu s pravilom niže pristojbe.
(236)
Na temelju gore navedenoga, u ovom su slučaju utvrđene stope antidampinških pristojba na razini dampinških marža.
(237)
Stope antidampinških pristojba za pojedina trgovačka društva navedena u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga iste odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih trgovačkih društava. Navedene stope pristojbe (za razliku od pristojbe na cijelom području zemlje koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”) isključivo se primjenjuju na uvoz proizvoda podrijetlom iz NRK-a koje su proizvela navedena trgovačka društva, a time i navedeni specifični pravni subjekti. Uvezeni proizvodi koje proizvodi neko drugo trgovačko društvo koje se izričito ne navodi u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s onima koji se izričito navode, ne mogu imati koristi od navedenih stopa i podliježu stopama pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.
(238)
Svi zahtjevi kojima se traži primjena ovih stopa antidampinške pristojbe za pojedinačna trgovačka društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se bez odlaganja Komisiji (12) sa svim odgovarajućim informacijama, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava koja imaju koristi od individualnih stopa pristojbe.
(239)
Kako bi se osigurala ispravna provedba antidampinške pristojbe, visina preostale pristojbe ne bi se trebala primjenjivati samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju, nego i na one proizvođače koji tijekom RIP-a uopće nisu izvozili u Uniju.
(240)
Stranka je zahtijevala da se moguće mjere uvedu u obliku najniže cijene. Stranka je tvrdila da bi carine ad valorem posebno pogodile kupce koji kupuju visoko kvalitetne i/ili vrlo teške uvozne proizvode. Međutim, ispitni je postupak pokazao da ni jedan drugi oblik mjera ne bi bio primjereniji, uzimajući u obzir raspon predmeta obuhvaćenih opsegom proizvoda.
(241)
Na temelju gore navedenog, utvrđene su sljedeće dampinške marže i marže štete te stope privremene pristojbe:
Trgovačko društvo
Dampinška marža
Marža štete
Stopa privremene pristojbe
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd and Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
45,3 %
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd and Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Import & Export Co., Ltd
31,2 %
85,3 %
31,2 %
CHL International Ltd and CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
109,3 %
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd and Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
76,0 %
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
44,8 %
23,0 %
Sve ostali proizvođači izvoznici koji surađuju
26,6 %
76,1 %
26,6 %
Sva ostala trgovačka društva
58,8 %
109,3 %
58,8 %
H. ZAVRŠNA ODREDBA
(242)
Radi dobrog upravljanja potrebno je odrediti razdoblje unutar kojeg zainteresirane stranke, koje su se javile u roku navedenom u obavijesti o pokretanju postupka, mogu u pisanom obliku izraziti svoje stavove i zatražiti raspravu. Nalazi u vezi s uvođenjem antidampinških pristojba za potrebe ove Uredbe privremeni su i mogu se ponovo razmatrati za potrebe konačnih mjera,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se antidampinška pristojba na uvoz keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda, osim keramičkih noževa, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 i ex 6912 00 90 (oznake TARIC 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 i 6912009010) podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
2. Stopa privremene antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Trgovačko društvo
Pristojba
Dodatna oznaka TARIC
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
B353
Trgovačka društva navedena u Prilogu I.
26,6 %
B354
Sva ostala trgovačka društva
58,8 %
B999
3. Primjena stopa privremene antidampinške pristojbe određenih za trgovačka društva navedena u stavku 2. uvjetuje se dostavljanjem carinskim tijelima država članica valjanog računa koji mora biti u skladu sa zahtjevima određenima u Prilogu II. U slučaju da račun nije dostavljen, primjenjuje se pristojba koja se primjenjuje na sva ostala trgovačka društva.
4. Puštanje u slobodan promet u Uniji proizvoda iz stavka 1. podliježe dostavi osiguranja na iznos jednak iznosu privremene pristojbe.
5. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
1. Ne dovodeći u pitanje članak 20. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009, zainteresirane stranke mogu zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je donesena Uredba, iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti od Komisije usmenu raspravu u roku od jednog mjeseca od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.
2. Prema članku 21. stavku 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009, dotične stranke mogu komentirati primjenu ove Uredbe u roku od jednog mjeseca od datuma njezina stupanja na snagu.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 1. ove Uredbe primjenjuje se u razdoblju od šest mjeseci.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 14. studenoga 2012.