EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 377/2014
af 3. april 2014
om oprettelse af Copernicusprogrammet og om ophævelse af forordning (EU) nr. 911/2010
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 189, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
efter høring af Regionsudvalget,
efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Global miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES) var et jordovervågningsinitiativ koordineret af Unionen og gennemført i partnerskab med medlemsstaterne og Den Europæiske Rumorganisation (ESA). GMES's oprindelse går tilbage til maj 1998, hvor institutioner, der var involveret i udviklingen af aktiviteter i rummet i Europa, fremsatte en fælles erklæring, det såkaldte »Bavenomanifest«. Manifestet slog til lyd for et langsigtet engagement i udviklingen af rumbaserede miljøovervågningstjenester, der gør brug af europæiske færdigheder og teknologier, og yderligere udvikling heraf. I 2005 traf Unionen det strategiske valg sammen med ESA at udvikle en uafhængig europæisk jordobservationskapacitet til levering af tjenester på miljø- og sikkerhedsområdet.
(2)
På grundlag af dette initiativ blev det europæiske jordovervågningsprogram (GMES) oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 911/2010 (3), der fastsatte reglerne for implementering af dets første operationelle aktiviteter.
(3)
Det program, der er oprettet ved forordning (EU) nr. 911/2010, bør fortsætte inden for den flerårige finansielle ramme 2014-2020, som er fastlagt i Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 (4), men akronymet »GMES« bør erstattes med navnet »Copernicus« for at lette kommunikationen med den brede offentlighed. Kommissionen har registreret varemærket, således at det kan anvendes af EU-institutionerne, og andre interesserede brugere, især udbydere af kernetjenester, kan få tilladelse til at anvende det.
(4)
Copernicusprogrammet (Copernicus) er baseret på et partnerskab mellem Unionen, ESA og medlemsstaterne. Det bør derfor bygge på de eksisterende europæiske og nationale kapaciteter og supplere dem med nye aktiver, der udvikles i fællesskab. For at gennemføre denne tilgang bør Kommissionen bestræbe sig på at opretholde en dialog med ESA og de medlemsstater, der ejer relevante rum- og in situ-aktiver.
(5)
For at kunne nå sine mål bør Copernicus sikre en uafhængig EU-kapacitet for rumbaserede observationer og levere operationelle tjenester på områderne miljø, civilbeskyttelse og civilsikkerhed, idet nationale mandater vedrørende officielle advarsler respekteres fuldt ud. Det bør også gøre brug af de tilgængelige bidragende missions- og in situ-data, der primært leveres af medlemsstaterne. Copernicus bør så vidt muligt udnytte medlemsstaternes kapacitet vedrørende rumbaserede observationer og tjenester. Copernicus bør også udnytte kapaciteten i kommercielle initiativer i Europa og dermed bidrage til udviklingen af en levedygtig kommerciel rumfartssektor i Europa. Derudover bør systemer til optimering af datatransmissionen fremmes for yderligere at øge kapaciteten som svar på det voksende brugerbehov for data i næsten realtid.
(6)
Med henblik på at fremme og lette både lokale myndigheders og små og mellemstore virksomheders (SMV'ers) anvendelse af jordobservationsteknologier bør særlige netværk til distribution af Copernicusdata, herunder nationale og regionale organer, fremmes.
(7)
Målet for Copernicus bør være at tilvejebringe nøjagtige og pålidelige informationer inden for miljø og sikkerhed, der er skræddersyet til brugernes behov og støtter andre EU-politikker, navnlig vedrørende det indre marked, transport, miljø, energi, civilbeskyttelse og civilsikkerhed, samarbejde med tredjelande og humanitær bistand.
(8)
Copernicus bør betragtes som et europæisk bidrag til opbygningen af det globale system af jordobservationssystemer (GEOSS), der er udviklet inden for rammerne af Gruppen for Jordobservation (GEO).
(9)
Copernicus bør gennemføres i overensstemmelse med andre relevante EU-instrumenter og -foranstaltninger, navnlig miljø- og klimaændringsforanstaltninger, og instrumenter inden for sikkerhed, beskyttelse af personoplysninger, konkurrenceevne og innovation, samhørighed, forskning, transport, konkurrence og internationalt samarbejde samt programmet vedrørende de europæiske satellitnavigationssystemer (Galileo og EGNOS). Copernicusdata bør være i overensstemmelse med medlemsstaternes geografiske referencedata samt med gennemførelsesbestemmelserne og de tekniske retningslinjer for infrastrukturen for geografisk information i Unionen, jf. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF (5). Copernicus bør også supplere det fælles miljøinformationssystem (SEIS), som omhandlet i Kommissionens meddelelse af 1. februar 2008 med titlen: Udvikling af et fælles miljøinformationssystem (SEIS); og EU-aktiviteter på beredskabsområdet. Copernicus bør gennemføres i overensstemmelse med målene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/98/EF (6) om videreanvendelse af den offentlige sektors informationer, navnlig gennemsigtighed, at skabe betingelser, der fremmer udviklingen af tjenesteydelser og at bidrage til økonomisk vækst og jobskabelse. Copernicusdata og Copernicusinformationer bør være gratis og frit tilgængelige for at støtte den digitale dagsorden for Europa, som omhandlet i Kommissionens meddelelse af 26. august 2010 med titlen: En digital dagsorden for Europa.
(10)
Copernicus er et program, der skal gennemføres som led i Europa 2020- strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst (»Europa 2020-strategien«). Det bør fremme en bred vifte af EU-politikker og bidrage til at nå målene i Europa 2020-strategien, navnlig ved at udvikle en effektiv rumpolitik for at udvikle værktøjer, der skal tackle nogle af de vigtigste globale udfordringer og nå målene vedrørende klimaændringer og bæredygtighed på energiområdet. Copernicus bør også støtte gennemførelsen af den europæiske rumpolitik og støtte væksten på de europæiske markeder for rumbaserede data og tjenester.
(11)
Copernicus bør desuden drage fordel af resultaterne fra Horisont 2020, oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1291/2013 (7), navnlig gennem sine aktiviteter inden for forskning og innovation med henblik på fremtidige jordobservationsteknologier og -applikationer ved anvendelse af telemåling, luftbårne teknologier, in situ-teknologier og data til imødegåelse af de store samfundsmæssige udfordringer. Kommissionen bør sikre passende synergi, gennemsigtighed og klarhed med hensyn til de forskellige aspekter af Copernicus.
(12)
Copernicusrumkomponentens udvikling bør baseres på en analyse af valgmuligheder, der tilgodeser brugernes skiftende behov, herunder indkøb fra nationale/offentlige missioner og kommercielle leverandører i Europa, fastlæggelse af nye særlige missioner, internationale aftaler, som sikrer adgang til ikke-europæiske missioner, og markedet for jordobservation i Europa.
(13)
Det beløb, der maksimalt tildeles af Unionen til gennemførelse af Copernicusaktiviteterne, bør af hensyn til klarheden og for at lette kontrollen med udgifterne opdeles i forskellige kategorier. Kommissionen bør ikke desto mindre med henblik på fleksibilitet og sikring af en tilfredsstillende drift af Copernicus være i stand til at omfordele midler fra én kategori til en anden.
(14)
Levering af operationelle tjenester afhænger af en velfungerende og sikker Copernicusrumkomponent, som altid står til rådighed. Den voksende risiko for sammenstød med andre satellitter og med rumaffald er en alvorlig trussel mod Copernicusrumkomponenten. Copernicusaktiviteterne bør derfor omfatte beskyttelse af Copernicusrumkomponenten og dens drift, også ved opsendelsen af satellitter. I forbindelse hermed kan et proportionalt bidrag til udgifterne i forbindelse med tjenester, som kan yde sådan beskyttelse, finansieres over budgettet, som er tildelt Copernicus, så vidt muligt med baggrund i en stram omkostningsstyring og under overholdelse af det i denne forordning fastsatte maksimumsbeløb på 26,5 mio. EUR i løbende priser. Dette bidrag bør kun anvendes til levering af data og tjenester og ikke til erhvervelse af infrastruktur.
(15)
For at forbedre gennemførelsen af Copernicus og den langsigtede planlægning heraf bør Kommissionen vedtage et årligt arbejdsprogram, herunder en gennemførelsesplan for de foranstaltninger, som kræves for at nå målene i Copernicus. Denne gennemførelsesplan bør være fremadskuende og beskrive de foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre Copernicus, under hensyn til udviklingen i brugernes behov og den teknologiske udvikling.
(16)
Gennemførelsen af Copernicustjenestekomponenten bør baseres på tekniske specifikationer i betragtning af Copernicus' kompleksitet og de ressourcer, som det er tildelt. Dette vil også fremme offentlighedens anvendelse af tjenesterne, da brugerne vil kunne forudse tjenesternes tilgængelighed og udvikling, og samarbejdet med medlemsstater og andre parter. Kommissionen bør derfor vedtage og om nødvendigt ajourføre tekniske specifikationer for alle Copernicustjenester, som omhandler aspekter som f.eks. anvendelsesområde, arkitektur, tekniske tjenesteporteføljer, vejledende fordeling og planlægning af omkostninger, ydeevne, rum- og in situ-dataadgangsbehov, udvikling, standarder samt arkivering og formidling af data.
(17)
Gennemførelsen af Copernicusrumkomponenten bør baseres på tekniske specifikationer i betragtning af Copernicus' kompleksitet og de ressourcer, som det er tildelt. Kommissionen bør derfor vedtage og om nødvendigt ajourføre tekniske specifikationer, som detaljeret beskriver de aktiviteter, der skal støttes i Copernicusrumkomponenten, og en vejledende omkostningsfordeling og -planlægning heraf. Eftersom Copernicus bør bygge på investeringer foretaget af Unionen, ESA og medlemsstaterne i forbindelse med global miljø- og sikkerhedsovervågning, bør aktiviteterne i Copernicusrumkomponenten i nødvendigt omfang tage hensyn til elementerne i ESA's langsigtede scenario, som er et dokument udarbejdet og ajourført af ESA, som udstikker en overordnet ramme for Copernicusrumkomponenten.
(18)
Copernicus bør være brugerdrevet og kræver derfor en vedvarende og effektiv inddragelse af brugerne, navnlig hvad angår definitionen og valideringen af tjenestekravene.
(19)
Copernicus' internationale dimension er af særlig relevans i forbindelse med udvekslingen af data og informationer og adgangen til observationsinfrastruktur. En sådan udveksling er mere omkostningseffektivt end dataindkøbsordninger, og det styrker Copernicus' globale dimension.
(20)
Aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) og rammeaftalerne med kandidatlande og potentielle kandidater indeholder bestemmelser om disse landes deltagelse i EU-programmer. Der bør åbnes mulighed for deltagelse af andre tredjelande og internationale organisationer gennem indgåelse af internationale aftaler herom.
(21)
Medlemsstater, tredjelande og internationale organisationer bør kunne bidrage til programmerne på grundlag af passende aftaler.
(22)
Kommissionen bør have det overordnede ansvar for Copernicus. Den bør fastlægge prioriteterne og sikre den overordnede koordinering og overvågning af Copernicus. Dette bør også omfatte særlige bestræbelser på at øge den offentlige bevidsthed om betydningen af rumprogrammer for europæiske borgere. Kommissionen fremsender rettidigt alle relevante oplysninger om Copernicus til Europa-Parlamentet og Rådet.
(23)
I forbindelse med gennemførelsen af Copernicus bør Kommissionen, hvor det er relevant, drage nytte af de europæiske mellemstatslige organisationer, som den allerede har etableret partnerskaber med, navnlig ESA, med henblik på den tekniske koordinering af Copernicusrumkomponenten, definition af arkitekturen, udvikling og indkøb af rumaktiver, dataadgang og gennemførelse af særlige missioner. Kommissionen bør herudover drage nytte af Den Europæiske Organisation til Udnyttelse af Meteorologiske Satellitter (EUMETSAT) med henblik på gennemførelse af særlige missioner i overensstemmelse med sin ekspertise og sit mandat.
(24)
Af hensyn til partnerskabsdimensionen i Copernicus og for at undgå overlapning af teknisk ekspertise bør gennemførelsen af Copernicus delegeres til enheder med den relevante tekniske og faglige kapacitet. Sådanne enheder bør tilskyndes til at åbne udførelsen af disse opgaver for passende konkurrence i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (8) (»finansforordningen«).
(25)
Copernicus bør omfatte en servicekomponent, der sikrer levering af informationer om atmosfæreovervågning, havmiljøovervågning, landovervågning, klimaændring, beredskabsstyring og sikkerhed. Copernicus bør navnlig levere informationer om atmosfæriske tilstande på lokalt, nationalt, europæisk og globalt niveau, informationer om oceanernes tilstand, herunder ved at oprette en særlig europæisk gruppering for havovervågning, informationer til støtte for landovervågning for at støtte gennemførelsen af lokale, nationale og europæiske politikker, informationer til støtte for modvirkning af og tilpasning til klimaændringer, geodata til støtte for beredskabsstyring, herunder gennem forebyggende aktiviteter, og civilsikkerhed, herunder støtte til Unionens optræden udadtil. Kommissionen bør fastlægge passende aftalemæssige arrangementer, der fremmer bæredygtig levering af tjenester.
(26)
Ved gennemførelsen af tjenestekomponenten i Copernicus kan Kommissionen, i tilfælde hvor det er behørigt begrundet i foranstaltningens særlige karakter og den specifikke ekspertise, drage nytte af kompetente enheder, såsom Det Europæiske Miljøagentur, Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved EU-medlemsstaternes Ydre Grænser (Frontex), Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur (EMSA), EU-Satellitcentret (SATCEN), Det Europæiske Center for Mellemfristede Vejrprognoser (ECMWF), andre relevante europæiske agenturer, grupperinger eller konsortier af nationale organer eller ethvert andet relevant organ, der kunne være berettiget til en delegation i overensstemmelse med finansforordningen. Ved valget af enhed bør der tages behørigt hensyn til omkostningseffektiviteten ved overdragelse af de pågældende opgaver og indvirkningen på enhedens ledelsesstruktur samt dets finansielle og menneskelige ressourcer.
(27)
Det Fælles Forskningscenter (JRC) i Kommissionen har spillet en aktiv rolle i GMES-initiativet og i gennemførelsen af de første GMES-aktiviteter i henhold til forordning (EU) nr. 911/2010. Kommissionen bør fortsat drage nytte af JRC's videnskabelige og tekniske støtte i forbindelse med gennemførelsen af Copernicus.
(28)
Offentlige udbud iværksat af de enheder, der er ansvarlige for gennemførelsen af Copernicus, bør være i overensstemmelse med Unionens bestemmelser eller tilsvarende internationale standarder, jf. dog finansforordningen om offentlige kontrakter. Særlige nødvendige tilpasninger til disse regler samt ordninger om forlængelse af eksisterende kontrakter bør defineres i de tilsvarende delegationsaftaler. De bør først og fremmest have til formål at sikre valuta for pengene og kontrol med udgifterne samt mindske risiciene, øge effektiviteten og mindske afhængigheden af en enkelt leverandør. Der bør sikres åben adgang og loyal konkurrence i hele forsyningskæden og et afbalanceret tilbud af muligheder for deltagelse af virksomheder på alle niveauer, herunder især nytilkomne og SMV'er. Eventuel misbrug af en dominerende stilling og langvarig afhængighed af enkelte leverandører bør undgås. For at begrænse programrisiciene, undgå afhængighed af en enkelt leverandør og sikre en bedre overordnet kontrol med Copernicus, dets omkostninger og tidsplanen bør det tilstræbes at anvende flere forskellige leverandører, når det er hensigtsmæssigt. Herudover bør udviklingen af Europas industri opretholdes og fremmes inden for alle områder, der er relateret til jordobservation, i overensstemmelse med internationale aftaler, som Unionen er part i.
(29)
Risikoen for, at en kontrakt ikke overholdes i tilstrækkeligt omfang eller misligholdes, bør begrænses mest muligt. Med henblik herpå bør kontrahenterne påvise, at deres kontraktlige resultater er holdbare med hensyn til de tilsagn, der er givet, og varigheden af kontrakten. Derfor bør de ordregivende myndigheder, når det er hensigtsmæssigt, specificere de krav, der vedrører forsyningssikkerhed og pålidelighed i forbindelse med levering af tjenesteydelser. Desuden kan de ordregivende myndigheder i tilfælde af indkøb af varer og tjenester af en følsom karakter underlægge sådanne indkøb særlige krav, navnlig med henblik på at sikre informationssikkerhed. Unionens virksomheder bør have mulighed for at anvende leverandører uden for Unionen i forbindelse med visse komponenter og tjenester, hvis det bevisligt er forbundet med væsentlige fordele med hensyn til kvalitet og omkostninger, dog under hensyntagen til Copernicus' strategiske karakter og Unionens sikkerheds- og eksportkontrolkrav. Der bør drages fordel af investeringer i den offentlige sektor og af virksomheders erfaringer og kompetencer, samtidig med at det sikres, at reglerne om konkurrencebaserede udbud ikke overtrædes.
(30)
For bedre at kunne vurdere de samlede omkostninger ved et produkt, en tjeneste eller et arbejde, der er genstand for udbud, herunder de operationelle omkostninger på lang sigt, bør de samlede omkostninger i løbet af den nyttige livscyklus for produktet, tjenesten eller arbejdet, der er genstand for udbuddet, tages i betragtning, når det er hensigtsmæssigt, i forbindelse med indkøb ved at bruge en omkostningseffektivitetsstrategi som f.eks. livscyklusomkostningerne under et udbud baseret på kriteriet om det økonomisk mest fordelagtige tilbud for tildeling af kontrakten. Med henblik herpå bør den ordregivende myndighed sikre, at metoden til beregning af omkostningerne for et produkts, en tjenestes eller et arbejdes nyttige livscyklus udtrykkeligt er nævnt i aftaledokumenterne eller udbudsbekendtgørelsen, og at det giver mulighed for at verificere, at oplysningerne fra tilbudsgiverne er korrekte.
(31)
Den ordregivende myndighed bør kunne genskabe lige vilkår, når en eller flere virksomheder allerede inden et udbud har intern viden om aktiviteter med tilknytning til udbuddet. Det bør være muligt at tildele en kontrakt i form af en kontrakt med betingede ordrer, indgå en tillægsaftale på særlige vilkår under gennemførelsen af kontrakten eller endda foreskrive et minimum af underentreprise. På grund af de tekniske usikkerheder, som kendetegner Copernicus, kan priserne på offentlige indkøbsaftaler ikke altid vurderes præcist, hvorfor det kan være ønskværdigt at indgå aftaler efter en særlig model, hvori der ikke angives nogen fast og endelig pris og samtidig fastsættes klausuler til beskyttelse af Unionens finansielle interesser.
(32)
For at holde Copernicus på et maksimumsbeløb ved så vidt muligt at reducere tekniske og planlægningsmæssige risici og dermed forbundne udgifter og sikre vedvarende forsyningssikkerhed bør Copernicus gøre maksimalt brug af tidligere offentlige finansielle investeringer og infrastrukturinvesteringer og den industrielle erfaring og kompetence, der er opnået gennem sådanne investeringer i GMES. Dette bør især gælde de løbende rum- og jordsegmentkomponenter, der udvikles af ESA og dens deltagende stater i forbindelse med det valgte GMES-rumkomponentprogram med finansiel deltagelse af Unionen. I sidstnævnte tilfælde bør den ordregivende myndighed behørigt overveje anvendelse af udbud med forhandling uden forudgående offentliggørelse eller tilsvarende.
(33)
For at nå målene for Copernicus på bæredygtig vis er det nødvendigt at koordinere de forskellige Copernicuspartneres aktiviteter og udvikle, indføre og drive en tjeneste- og observationskapacitet, der opfylder brugernes krav. I den forbindelse bør et udvalg (Copernicusudvalget) bistå Kommissionen med at sikre koordineringen af bidrag til Copernicus fra Unionen, medlemsstaterne og mellemstatslige organisationer samt koordinering med den private sektor, således at den eksisterende kapacitet udnyttes bedst muligt, og mangler, som skal afhjælpes på EU-plan, bliver identificeret. Udvalget bør også bistå Kommissionen med at overvåge, at der sker en sammenhængende gennemførelse af Copernicus. Eftersom god offentlig styring kræver ensartet forvaltning af Copernicus, en hurtigere beslutningsproces og lige adgang til oplysninger, bør repræsentanter for enheder, der har fået overdraget budgetgennemførelsesopgaver, kunne deltage som observatører i arbejdet i Copernicusudvalget. Af samme årsager bør repræsentanter for tredjelande og internationale organisationer, der har indgået en international aftale med Unionen, kunne deltage i Copernicusudvalgets arbejde med forbehold af sikkerhedsbegrænsninger og som foreskrevet i aftalen. Sådanne repræsentanter bør ikke have ret til at deltage i Copernicusudvalgets afstemninger.
(34)
Det arbejde, der udføres af de enheder, som Kommissionen har delegeret gennemførelsesopgaver til, bør også måles i forhold til resultatindikatorer. Dette vil give Europa-Parlamentet og Rådet en indikation af fremskridtene med hensyn til Copernicusaktiviteterne og gennemførelsen af Copernicus.
(35)
Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1159/2013 (9) har etableret registrerings- og -licensbetingelser for GMES-brugere og fastsat kriterier for begrænsning af adgang til specialiserede GMES-data og informationer fra GMES-tjenesterne.
(36)
De data og informationer, der produceres i forbindelse med Copernicus, bør stilles til rådighed på et fuldstændigt, åbent og gratis grundlag, med forbehold af passende betingelser og begrænsninger, for at fremme anvendelse og deling heraf og for at styrke europæiske markeder for jordobservation, navnlig i downstreamsektoren, og dermed skabe vækst og beskæftigelse.
(37)
Kommissionen bør arbejde sammen med dataleverandører for at aftale licensbetingelser for tredjepartsdata med henblik på at lette anvendelse heraf i Copernicus i overensstemmelse med denne forordning og de gældende tredjepartsrettigheder.
(38)
Der bør tages hensyn til de adgangsrettigheder til Copernicus Sentinel-data, som er indrømmet i GMES-rumkomponentprogrammet som godkendt af ESA's programudvalg for rumobservation den 24. september 2013.
(39)
Eftersom Copernicus er et civilt program under civil kontrol, bør erhvervelse af data og produktion af information, herunder billeder i høj opløsning, som ikke udgør en risiko for eller trussel mod Unionens eller dens medlemsstaters sikkerhed, prioriteres. Da det imidlertid kan vise sig nødvendigt at beskytte visse Copernicusdata og Copernicusinformationer for at sikre sikker udveksling af sådanne informationer inden for rammerne af denne forordning, bør alle deltagere i Copernicus sikre en grad af beskyttelse af EU's klassificerede informationer, der svarer til den, der er indført ved de sikkerhedsforskrifter, som er fastsat i bilaget til Kommissionens afgørelse 2001/844/EF, EKSF, Euratom (10) og ved Rådets sikkerhedsforskrifter, som fastsat i bilagene til Rådets afgørelse 2013/488/EU (11).
(40)
Da visse Copernicusdata og Copernicusinformationer, herunder billeder i høj opløsning, kan påvirke Unionens eller dens medlemsstaters sikkerhed, bør Rådet i behørigt begrundede tilfælde bemyndiges til at vedtage foranstaltninger til at håndtere risici og trusler i forbindelse med Unionens eller dens medlemsstaters sikkerhed.
(41)
Unionen bør være ejer af alle materielle og immaterielle aktiver, som er skabt eller udviklet i Copernicus. For fuldt ud at respektere alle grundlæggende rettigheder vedrørende ejendomsret bør der indgås de nødvendige aftaler med de nuværende ejere. Det bør være underforstået, at bestemmelserne om ejendomsret til immaterielle aktiver som fastlagt i denne forordning ikke omfatter immaterielle rettigheder, som ikke kan overdrages i henhold til de relevante nationale love. Sådan EU-ejendomsret bør ikke udelukke, at Unionen i overensstemmelse med denne forordning, og hvor det skønnes hensigtsmæssigt på grundlag af en konkret vurdering, stiller disse aktiver til rådighed for tredjeparter eller råder over dem. Unionen bør navnlig kunne overføre ejendomsretten eller licensere de intellektuelle ejendomsrettigheder, der fremkommer som følge af arbejdet under Copernicus, af hensyn til downstreambrugeres omfattende anvendelse af Copernicustjenester.
(42)
Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssige foranstaltninger gennem hele udgiftscyklussen, herunder forebyggelse, opdagelse og efterforskning af uregelmæssigheder, inddrivelse af midler, der er gået tabt, udbetalt uretmæssigt eller anvendt forkert, og efter omstændighederne ved anvendelse af administrative og finansielle sanktioner i overensstemmelse med finansforordningen.
(43)
Eftersom Copernicus er et komplekst program, bør Kommissionen bistås af uafhængige eksperter fra en bred kreds af interessenter, herunder navnlig eksperter i sikkerhedsspørgsmål, der er udpeget af medlemsstaterne, repræsentanter for relevante nationale enheder med ansvar for rummet og Copernicusbrugere, for at forsyne Kommissionen med den nødvendige tekniske og videnskabelige ekspertise såvel som tværfaglige og tværsektorielle perspektiver under hensyn til de relevante eksisterende initiativer i Unionen og på nationale og regionale planer.
(44)
For at sikre ensartede betingelser for gennemførelse af denne forordning for så vidt angår vedtagelsen af det årlige arbejdsprogram, de tekniske specifikationer for tjeneste- og rumkomponenterne, sikkerhedsaspekter og foranstaltningerne til fremme af konvergens i medlemsstaterne i forbindelse med anvendelsen af Copernicusdata og Copernicusinformationer samt deres adgang til teknologi og udvikling inden for jordobservation bør Kommissionen tildeles gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (12).
(45)
Eftersom Copernicus er brugerdrevet, kræver det vedvarende og effektiv inddragelse af brugerne, navnlig hvad angår definitionen og valideringen af tjenestekravene. For at øge brugerværdien bør bidrag fra brugerne aktivt søges indhentet gennem regelmæssige høringer af slutbrugerne i den offentlige og i den private sektor. Med henblik herpå bør der nedsættes en arbejdsgruppe (»brugerforummet«), der skal bistå Copernicusudvalget med at finde frem til brugernes krav, verificere, om tjenesterne opfylder kravene, og koordinere brugerne i den offentlige sektor.
(46)
Beføjelsen til at vedtage retsakter bør delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) for så vidt angår de datakrav, der er nødvendige for udviklingen af de operationelle tjenester, betingelserne og procedurerne for adgang til, registrering og anvendelse af Copernicusdata og Copernicusinformationer, de specifikke tekniske kriterier, som er nødvendige for at undgå forstyrrelser i Copernicusdataene og Copernicusinformationerne og kriterierne for begrænsning af erhvervelse eller formidling af Copernicusdata og Copernicusinformationer på grund af modstridende rettigheder. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.
(47)
De aktioner, der finansieres i henhold til denne forordning, bør overvåges og evalueres for at muliggøre justeringer og ny udvikling. Nærmere bestemt bør evalueringen vurdere Copernicusdata- og Copernicusinformationspolitikkens virkninger for interessenterne og downstreambrugerne samt indflydelsen på erhvervslivet såvel som på nationale og private investeringer i jordobservationsinfrastrukturer. Evalueringen bør også omfatte muligheden for fremover at involvere relevante europæiske agenturer som f.eks. Det Europæiske GNSS-agentur. For at maksimere resultaterne og udnytte den viden og ekspertise, der er opnået i gennemførelsesfaserne af Copernicus, bør der undersøges nye organisationsmodeller for fremtidig planlægning, som sikrer langsigtet økonomisk engagement.
(48)
Målet for denne forordning, nemlig oprettelsen af Copernicus, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, da det også omfatter paneuropæisk kapacitet og er afhængigt af en koordineret levering af tjenester i alle medlemsstaterne, som skal koordineres på EU-plan, men kan på grund af foranstaltningens omfang bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.
(49)
Denne forordning fastlægger en finansieringsramme, der skal udgøre det primære referencebeløb for Europa-Parlamentet og Rådet under den årlige budgetprocedure, jf. punkt 17 i den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (13).
(50)
Det er hensigtsmæssigt at tilpasse denne forordnings finansieringsperiode til den, der er fastsat i forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013. Nærværende forordning bør derfor finde anvendelse fra den 1. januar 2014.
(51)
Det er også nødvendigt at ophæve forordning (EU) nr. 911/2010 for at skabe en passende ramme for styring og finansiering og for at sikre et fuldt operationelt Copernicus. Enhver foranstaltning, der er vedtaget på baggrund af forordning (EU) nr. 911/2010, bør forblive gyldig for at sikre dets kontinuitet -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
KAPITEL I
GENERELLE OG FINANSIELLE BESTEMMELSER
Artikel 1
Emne
Denne forordning opretter Copernicus, Unionens jordobservations- og jordovervågningsprogram, (Copernicus), og fastsætter regler for dets gennemførelse.
Artikel 2
Anvendelsesområde
1. Copernicus er et civilt brugerdrevet program under civil kontrol, der bygger på de eksisterende nationale og europæiske kapaciteter og sikrer kontinuiteten af aktiviteterne i global miljø- og sikkerhedsovervågning.
2. Copernicus består af følgende komponenter:
a)
en tjenestekomponent, der sikrer levering af informationer på følgende områder: atmosfæreovervågning, havmiljøovervågning, klimaændring, landovervågning, beredskabsstyring og sikkerhed
b)
en rumkomponent, der sikrer bæredygtige rumbårne observationer inden for de i litra a) omhandlede tjenesteområder
c)
en in situ-komponent, der sikrer koordineret adgang til observationer via luftbårne, søbårne og jordbaserede anlæg for de i litra a) omhandlede tjenesteområder.
3. Der etableres passende forbindelser og grænseflader mellem de i stk. 2 omhandlede komponenter.
Artikel 3
Definitioner
I denne forordning forstås ved:
1) »særlige missioner«: de rumbaserede jordobservationsmissioner til brug i Copernicus, og som indgår heri, navnlig Sentinelmissionerne
2) »bidragende missioner«: rumbaserede jordobservationsmissioner, der leverer data til Copernicus til supplering af data leveret af de særlige missioner
3) »særlige missionsdata«: rumbårne jordobservationsdata fra særlige missioner til brug i Copernicus
4) »bidragende missionsdata«: rumbårne jordobservationsdata fra bidragende missioner, der licenseres eller leveres til brug i Copernicus
5) »in situ-data«: observationsdata fra jord-, sø- eller luftbårne sensorer samt reference- og hjælpedata, der licenseres eller leveres til brug i Copernicus
6) »tredjepartsdata og -informationer«: data og informationer frembragt uden for Copernicus' anvendelsesområde og nødvendige for at nå dets mål
7) »Copernicusdata«: særlige missionsdata, bidragende missionsdata og in-situ data
8) »Copernicusinformationer«: informationer fra de Copernicustjenester, der er nævnt i artikel 5, stk. 1, efter behandling eller modellering af Copernicusdata
9) »Copernicusbrugere«:
a)
Copernicuskernebrugere: EU-institutioner og -organer samt europæiske, nationale, regionale og lokale myndigheder, der er ansvarlige for definition, gennemførelse, håndhævelse eller overvågning af en offentlig tjeneste eller politik på de områder, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, litra a)
b)
forskningsbrugere: universiteter og andre forsknings- og uddannelsesorganisationer
c)
kommercielle og private brugere
d)
velgørende organisationer, ikke-statslige organisationer og internationale organisationer.
Artikel 4
Mål
1. Copernicus skal bidrage til følgende generelle mål:
a)
overvågning af jorden for at støtte beskyttelsen af miljøet og indsatsen for civilbeskyttelse og civilsikkerhed
b)
maksimering af de socioøkonomiske fordele og således understøttelse af Europa 2020-strategien og dens mål om intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst ved at fremme anvendelsen af jordobservation i applikationer og tjenester
c)
fremme af udviklingen af en konkurrencedygtig europæisk rum- og tjenesteindustri og maksimering af mulighederne for, at europæiske virksomheder kan udvikle og levere innovative jordobservationssystemer og -tjenester
d)
sikring af selvstændig adgang til miljøviden og nøgleteknologier for jordobservations- og geoinformationstjenester, og dermed sætte Europa i stand til at opnå uafhængig beslutningstagning og handling
e)
støtte af og bidrag til europæiske politikker og fremme af globale initiativer som f.eks. GEOSS.
2. For at nå de generelle mål, der er fastlagt i stk. 1, har Copernicus følgende specifikke mål:
a)
levering af nøjagtige og pålidelige data og informationer til Copernicusbrugere, der leveres på lang sigt og på et bæredygtigt grundlag, og som muliggør ydelse af de tjenester, der er nævnt i artikel 5, stk. 1, og som opfylder de krav, der stilles af Copernicuskernebrugerne
b)
levering af bæredygtig og pålidelig adgang til rumbårne data og informationer fra en selvstændig europæisk jordobservationskapacitet med ensartede tekniske specifikationer, og som bygger på eksisterende europæiske og nationale aktiver og kapaciteter, og supplering heraf, når det er nødvendigt
c)
levering af bæredygtig og pålidelig adgang til in situ-data, især på grundlag af eksisterende kapaciteter, der opereres på europæisk og nationalt niveau, og globale observationssystemer og -netværk.
3. Opfyldelsen af målene i stk. 1 og 2 måles ved hjælp af følgende resultatindikatorer:
a)
Copernicusdata og Copernicusinformationer, som stilles til rådighed i overensstemmelse med de respektive tjenesteleverancekrav til miljøet, civilbeskyttelsen og civilsikkerheden
b)
øget efterspørgsel efter Copernicusdata og Copernicusinformationer målt på fremgangen i antallet af brugere, på mængden af hentede data og værdiforøgede informationer, på øgede antal downstreamtjenester og på udvidelsen af distributionen i medlemsstaterne og Unionen
c)
anvendelse af Copernicusdata og Copernicusinformationer af EU-institutioner og -organer, internationale organisationer samt europæiske, nationale, regionale eller lokale myndigheder, herunder graden af ibrugtagning og brugertilfredshed og fordelene for de europæiske samfund
d)
markedsindtrængning, herunder udvidelse af de eksisterende markeder og skabelse af nye markeder samt de europæiske downstreamoperatørers konkurrencedygtighed
e)
vedvarende tilgængelighed af Copernicusdata til støtte for Copernicustjenester.
Artikel 5
Copernicustjenestekomponenten
1. Copernicustjenestekomponenten består af følgende tjenester:
a)
atmosfæreovervågningstjenesten, som skal levere informationer om luftkvaliteten på europæisk plan og den kemiske sammensætning af atmosfæren på globalt plan. Den leverer navnlig informationer til luftkvalitetsovervågningssystemer drevet på lokalt og nationalt plan og bidrager til overvågningen af den atmosfæriske sammensætning af klimavariabler, herunder, hvor det er muligt, samspillet med skovdækket.
b)
havovervågningstjenesten, som skal levere informationer om tilstande og dynamik i de fysiske havøkosystemer for såvel verdenshavenes som for de europæiske regionale havområders vedkommende, til støtte for søfartssikkerhed, bidrag til overvågning af affaldsstrømme, havmiljø-, kyst- og polarområder og af havressourcer samt vejrprognoser og klimaovervågning
c)
landovervågningstjenesten, som skal levere informationer om arealanvendelse og arealdækning, kryosfæren, klimaændringer og bio- og geofysiske variabler, herunder deres dynamik, til støtte for global til lokal miljøovervågning af biodiversitet, jord, indvand og kystvand, skove, plantevækst og naturressourcer samt generel gennemførelse af miljø-, landbrugs-, udviklings-, energi-, byplanlægnings-, infrastruktur- og transportpolitikker
d)
klimaændringstjenesten, som skal levere informationer med henblik på at øge videnbasen til støtte for tilpasnings- og modvirkningspolitikker. Den skal især bidrage til levering af vitale klimavariabler, klimaanalyser, prognoser og indikatorer på tidsmæssige og rumlige skalaer, som er relevante for tilpasnings- og modvirkningsstrategier for Unionens forskellige sektor- og samfundsmæssigt begunstigede områder
e)
beredskabsstyringstjenesten, som skal levere informationer til nødberedskabet til forskellige typer katastrofer, herunder meteorologiske risici, geofysiske risici, tilsigtede og utilsigtede menneskeskabte katastrofer og andre humanitære katastrofer samt forebyggelses-, beredskabs-, indsats- og genopretningsaktiviteter
f)
sikkerhedstjenesten, som skal levere informationer til støtte for Europas civile sikkerhedsudfordringer ved at forbedre kapaciteterne inden for kriseforebyggelse, -beredskab og -reaktion, især med hensyn til grænse- og havovervågning, men også til støtte for Unionens optræden udadtil, med forbehold af samarbejdsarrangementer, som eventuelt indgås af Kommissionen og den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitiks forskellige organer, navnlig Den Europæiske Unions Satellitcenter.
2. Ydelsen af de i stk. 1 omhandlede tjenester skal tage hensyn til nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, være omkostningseffektiv og decentraliseret, hvis det er relevant, for på EU-plan at integrere eksisterende rum-, in situ- og referencedata og -kapaciteter i medlemsstaterne og derved undgå overlapning. Indkøb af nye data, der overlapper eksisterende kilder, skal undgås, medmindre det teknisk set ikke er muligt, eller det ikke er omkostningseffektivt eller tidsmæssigt muligt at anvende eksisterende data eller data, der kan opgraderes.
Tjenesterne indfører stringente kvalitetskontrolsystemer og forelægger oplysninger om tjenesteniveauer, herunder tilgængelighed, pålidelighed, kvalitet og rettidighed.
3. For at sikre udviklingen af tjenesterne i stk. 1 og ibrugtagning heraf i den offentlige sektor skal følgende aktiviteter også iværksættes:
a)
udviklingsaktiviteter, der har til formål at forbedre kvaliteten og ydeevnen af tjenesterne, herunder udvikling og tilpasning heraf, at undgå eller begrænse de operationelle risici og at udnytte synergien med beslægtede aktiviteter, såsom under Horisont 2020
b)
støtteaktiviteter, der består af foranstaltninger til at fremme anvendelse og udbredelse af Copernicusdata og Copernicusinformationer hos:
i)
de offentlige myndigheder, der er ansvarlige for definition, gennemførelse, håndhævelse eller overvågning af en offentlig tjeneste eller politik på de områder, der er nævnt i stk. 1. Dette omfatter kapacitetsopbygning og udvikling af standardprocedurer og værktøjer til at integrere Copernicusdata og Copernicusinformationer i brugernes arbejdsgange
ii)
andre brugere og i downstreamapplikationer. Dette omfatter opsøgende aktiviteter, uddannelse og formidlingsaktiviteter.
Artikel 6
Copernicusrumkomponenten
1. Copernicusrumkomponenten leverer rumbårne observationer og betjener primært de tjenester, der er nævnt i artikel 5, stk. 1.
2. Copernicusrumkomponenten består af særlige missioner og bidragende missionsdata og omfatter følgende aktiviteter:
a)
levering af rumbårne observationer, herunder:
i)
gennemførelse, opretholdelse og drift af særlige missioner, herunder opgavetildeling til satellitter, overvågning og kontrol af satellitter, modtagelse, behandling, arkivering og formidling af data samt løbende kalibrering og validering
ii)
levering af in situ-data til kalibrering og validering af særlige missionsobservationer
iii)
levering, arkivering og formidling af bidragende missionsdata til supplering af de særlige missionsdata
b)
aktiviteter for at imødekomme udviklingen i brugernes behov, herunder:
i)
identificering af mangler i observationerne og fastlæggelse af nye særlige missioner på grundlag af brugerkrav
ii)
udvikling, der tager sigte på at modernisere og supplere de særlige missioner, herunder udformning og indkøb af nye elementer i den tilhørende ruminfrastruktur
c)
beskyttelse af satellitter mod risikoen for sammenstød idet der tages hensyn til Unionens støtteramme for overvågning og sporing i rummet
d)
sikker nedtagelse af udtjente satellitter.
Artikel 7
In situ-komponenten i Copernicus
1. In situ-komponenten i Copernicus giver adgang til in situ-data og betjener primært de Copernicustjenester, der er nævnt i artikel 5, stk. 1.
Den omfatter følgende aktiviteter:
a)
levering af in situ-data til de operationelle tjenester, herunder in situ-data fra tredjeparter på internationalt plan, på grundlag af de eksisterende kapaciteter
b)
koordinering og harmonisering af indsamlingen og leveringen af in situ-data
c)
teknisk bistand til Kommissionen vedrørende tjenestekrav til in situ-observationsdata
d)
samarbejde med in situ-operatører til fremme af sammenhængen i udviklingsaktiviteter knyttet til in situ-observationsinfrastrukturer og -netværk
e)
identificering af mangler i in situ-observationerne, som ikke kan bedres inden for eksisterende infrastruktur og netværk, herunder på globalt plan, og afhjælpning af disse mangler under overholdelse af nærhedsprincippet.
2. I Copernicus skal in situ-data anvendes i overensstemmelse med gældende tredjepartsrettigheder, herunder dem i medlemsstaterne, og gældende restriktioner for anvendelse eller videreformidling.
3. Kommissionen kan i overensstemmelse med artikel 58, stk. 1, litra c), i finansforordningen helt eller delvis overdrage aktiviteterne i in situ-komponenten til tjenesteoperatørerne som omhandlet i artikel 11, stk. 1, eller, hvis der kræves overordnet koordinering, til Det Europæiske Miljøagentur.
Artikel 8
Finansieringsramme
1. Finansieringsrammen for gennemførelsen af de aktiviteter, der er nævnt i artikel 5, 6 og 7, er fastsat til 4 291,48 mio. EUR i løbende priser for perioden fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020.
2. Det i stk. 1 nævnte beløb fordeles på følgende udgiftskategorier i løbende priser:
a)
for de aktiviteter, der er nævnt i artikel 5 og 7, 897,415 mio. EUR
b)
for de aktiviteter, der er nævnt i artikel 6, 3 394,065 mio. EUR, herunder et maksimalt beløb på 26,5 mio. EUR for de i artikel 6, stk. 2, litra c), omhandlede aktiviteter.
3. Kommissionen kan omfordele midler fra én udgiftskategori, som fastlagt i stk. 2, litra a) og b), til en anden op til et loft på 10 % af det i stk. 1 nævnte beløb. Hvis omfordelingen kommer op på et samlet beløb, der er større end 10 % af det i stk. 1 nævnte beløb, hører Kommissionen Copernicusudvalget efter rådgivningsproceduren i artikel 30, stk. 3.
4. Renter af forfinansieringer, der er udbetalt til enheder med indirekte ansvar for budgetgennemførelsen, afsættes til aktiviteter, der er omfattet af delegationsaftalen eller kontrakten mellem Kommissionen og den pågældende enhed. I henhold til princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning åbner enheder med indirekte ansvar for budgetgennemførelsen konti, der muliggør identificering af midlerne og de tilsvarende renter.
5. De årlige bevillinger godkendes af Europa-Parlamentet og Rådet inden for den flerårige finansielle ramme. Budgetforpligtelser for aktiviteter, der løber over mere end et regnskabsår, kan opdeles på flere år i årlige trancher.
6. Den finansielle tildeling til Copernicus kan også anvendes til at dække udgifter til forberedelses-, overvågnings-, kontrol-, revisions- og evalueringsaktiviteter, som er direkte nødvendige for forvaltningen af Copernicus og opfyldelsen af dets mål, herunder undersøgelser, møder, informations- og kommunikationsaktiviteter, samt udgifter i tilknytning til IT-net, der fokuserer på informationsbehandling og udveksling af data.
7. Kommissionen kan overdrage gennemførelsen af Copernicus til de enheder, der er omhandlet i artikel 58, stk. 1, litra c), i finansforordningen. Hvis Copernicusbudgettet gennemføres ved indirekte forvaltning på grundlag af artikel 10, stk. 3, eller artikel 11, stk. 1, anvendes udbudsreglerne for de enheder, der har ansvaret for opgaver i forbindelse med budgetgennemførelse, i det omfang det er tilladt i henhold til artikel 60 i finansforordningen. Særlige justeringer af disse regler, samt ordninger om forlængelse af de eksisterende aftaler, bør defineres i de tilsvarende delegationsaftaler.
KAPITEL II
STYRING AF COPERNICUS
Artikel 9
Kommissionens rolle
1. Kommissionen har det overordnede ansvar for Copernicus og for koordineringen blandt dets forskellige komponenter. Den forvalter de midler, der er tildelt i henhold til denne forordning, og fører tilsyn med gennemførelsen af Copernicus, herunder fastlæggelsen af prioriteter, inddragelse af brugerne, omkostninger, tidsplan, resultater og indkøb.
2. Kommissionen forvalter på Unionens vegne og inden for sit kompetenceområde forbindelserne med tredjelande og internationale organisationer og varetager koordineringen af Copernicus med aktiviteter på nationalt plan, EU-plan og internationalt plan.
3. Kommissionen letter medlemsstaternes koordinerede bidrag med henblik på den operationelle levering af tjenester og den langsigtede tilgængelighed af nødvendige observationsdata.
4. Kommissionen støtter en passende udvikling af Copernicustjenester og sørger for sammenhæng, konsistens og forbindelser mellem Copernicus og andre relevante EU-politikker, -instrumenter, -programmer og -aktioner for at sikre, at disse politikker, instrumenter, programmer og aktioner drager fordel af Copernicustjenester.
5. Kommissionen fremmer et langsigtet stabilt investeringsmiljø og hører interessenter, når den træffer beslutning om at ændre produkter i både de Copernicusdata- og de Copernicusinformationstjenester, der er dækket af denne forordning.
6. Kommissionen sikrer, at enheder, der er ansvarlige for gennemførelsen af opgaver, tilbyder deres tjenester til alle medlemsstater.
7. Kommissionen vedtager delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 31 om fastlæggelse af de datakrav, der er nødvendige for udviklingen af Copernicustjenestekomponenten, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1.
8. Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter efter undersøgelsesproceduren i artikel 30, stk. 4, vedrørende:
a)
de tekniske specifikationer for servicekomponenten i Copernicus, jf. artikel 5, stk. 1, for så vidt angår dens gennemførelse
b)
de tekniske specifikationer for Copernicusrumkomponenten, jf. artikel 6, for så vidt angår dens gennemførelse og udvikling på grundlag af brugerkrav.
9. Kommissionen giver rettidigt medlemsstaterne og Europa-Parlamentet alle relevante oplysninger vedrørende Copernicus, navnlig med hensyn til risikostyring, samlede omkostninger, årlige driftsomkostninger for hver enkelt vigtig del af Copernicusinfrastrukturen, tidsplan, resultater, indkøb og vurderingen af forvaltningen af intellektuelle ejendomsrettigheder.
Artikel 10
Den Europæiske Rumorganisations rolle
1. Kommissionen indgår en delegationsaftale med ESA og overdrager følgende opgaver til den:
a)
varetagelse af den tekniske koordinering af Copernicusrumkomponenten
b)
definition af den overordnede systemarkitektur for Copernicusrumkomponenten og udviklingen heraf på baggrund af brugerkrav, der koordineres af Kommissionen
c)
forvaltning af de tildelte midler
d)
sikring af overvågnings- og kontrolprocedurer
e)
udvikling af nye særlige missioner
f)
sikring af tilbagevendende særlige missioner
g)
varetagelse af de særlige missioner, undtagen dem, der drives af EUMETSAT i henhold til stk. 2 i denne artikel
h)
koordinering af en ordning for adgang til bidragende missionsdata fra Copernicustjenester
i)
sikring af adgangsrettigheder og forhandling af betingelser for brug af kommercielle satellitdata, som Copernicustjenesterne i artikel 5, stk. 1, behøver.
2. Kommissionen indgår en delegationsaftale med EUMETSAT og overdrager denne ansvaret for at drive særlige missioner og sikre adgang til bidragende missionsdata i henhold til dens mandat og ekspertise.
3. Delegationsaftaler med ESA og EUMETSAT indgås på grundlag af en afgørelse om uddelegering, der vedtages af Kommissionen i overensstemmelse med artikel 58, stk. 1, litra c), i finansforordningen.
4. I overensstemmelse med artikel 60 i finansforordningen handler ESA og EUMETSAT, når det er hensigtsmæssigt, som ordregivende myndigheder med beføjelse til at træffe afgørelser vedrørende gennemførelsen og koordineringen af de indkøbsopgaver, som delegeres til dem.
5. Delegationsaftalerne fastlægger, i det omfang det er nødvendigt for udførelsen af de opgaver og den budgetgennemførelse, der uddelegeres, de generelle vilkår for forvaltningen af de midler, der overdrages til ESA og EUMETSAT, og tager, når det er hensigtsmæssigt, hensyn til ESA's langsigtede scenarium. De fastlægger navnlig de aktioner, der skal gennemføres for så vidt angår udvikling, indkøb og drift af Copernicusrumkomponenten, den relevante finansiering, forvaltningsprocedurer og overvågnings- og kontrolforanstaltninger, foranstaltninger i tilfælde af mangelfuld kontraktgennemførelse med hensyn til omkostninger, tidsplan, resultater og indkøb samt regler for ejendomsretten til alle materielle og immaterielle aktiver.
6. Overvågnings- og kontrolforanstaltningerne omfatter navnlig en foreløbig oversigt over forventede udgifter, systematiske oplysninger til Kommissionen om omkostninger og tidsplanen og, i tilfælde af afvigelser mellem de planlagte budgetter, resultater og tidsplan, korrigerende indgreb, som skal sikre gennemførelsen af aktiviteterne inden for rammerne af de tildelte bevillinger.
7. Copernicusudvalget høres om afgørelsen om uddelegering, der er nævnt i stk. 3 i nærværende artikel, efter rådgivningsproceduren i artikel 30, stk. 3. Copernicusudvalget underrettes på forhånd om de delegationsaftaler, der skal indgås af Unionen, repræsenteret ved Kommissionen, med ESA og EUMETSAT.
8. Kommissionen underretter Copernicusudvalget, om resultaterne af evalueringen af indkøbsudbuddene og de kontrakter med enheder i den private sektor, som ESA og EUMETSAT skal indgå, herunder oplysninger vedrørende underentrepriser.
Artikel 11
Tjenesteoperatører
1. Kommissionen kan ved hjælp af delegationsaftaler eller aftalemæssige arrangementer, hvis dette er behørigt begrundet i aktionens særlige karakter og eksisterende specifik ekspertise, mandat, drifts- og forvaltningskapacitet, overdrage gennemførelsen af opgaver i forbindelse med servicekomponenten, bl.a. til følgende enheder:
a)
Det Europæiske Miljøagentur (EEA)
b)
Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved EU-medlemsstaternes Ydre Grænser (Frontex)
c)
Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur (EMSA)
d)
EU-Satellitcentret (SATCEN)
e)
Det Europæiske Center for Mellemfristede Vejrprognoser (ECMWF)
f)
andre relevante europæiske agenturer, grupperinger eller konsortier af nationale organer.
Delegationsaftaler med tjenesteoperatørerne indgås på grundlag af en afgørelse om uddelegering, der vedtages af Kommissionen i overensstemmelse med artikel 58, stk. 1, litra c), i finansforordningen.
2. Ved valget af de i stk. 1 omhandlede enheder tages der behørigt hensyn til omkostningseffektiviteten ved overdragelsen af de pågældende opgaver og indvirkningen på enhedernes ledelsesstruktur og deres finansielle og menneskelige ressourcer.
3. Copernicusudvalget høres om afgørelsen om uddelegering, jf. stk. 1, efter rådgivningsproceduren i artikel 30, stk. 3. Copernicusudvalget underrettes på forhånd om delegationsaftaler, der skal indgås af Unionen, repræsenteret ved Kommissionen, og tjenesteoperatørerne.
Artikel 12
Kommissionens arbejdsprogram
1. Kommissionen vedtager ved hjælp af en gennemførelsesretsakt et årligt arbejdsprogram for Copernicus i henhold til artikel 84 i finansforordningen.
2. Det årlige arbejdsprogram skal indeholde en gennemførelsesplan, der skal indeholde en nærmere beskrivelse af aktioner i forbindelse med Copernicuskomponenterne i artikel 5, 6 og 7 og være fremadskuende og tage hensyn til udviklingen i brugernes behov og den teknologiske udvikling.
3. Denne gennemførelsesretsakt vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 30, stk. 4, i nærværende forordning.
Artikel 13
Samarbejde med medlemsstaterne
1. Kommissionen samarbejder med medlemsstaterne for at forbedre udvekslingen af data og informationer mellem dem og fremme udviklingen af datadistribution på regionale og lokale planer. Kommissionen søger at sikre, at de nødvendige data og informationer er til rådighed for Copernicus. Medlemsstaternes bidragende missioner, tjenester og in-situ-infrastrukturer er væsentlige bidrag til Copernicus.
2. Kommissionen kan ved gennemførelsesretsakter vedtage foranstaltninger for at fremme medlemsstaternes anvendelse af Copernicusdata og Copernicusinformationer og støtte deres adgang til teknologi og udvikling inden for jordobservation. Sådanne foranstaltninger må ikke medføre forvridning af den frie konkurrence. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 30, stk. 4.
KAPITEL III
OFFENTLIGE UDBUD
AFDELING I
Generelle bestemmelser om offentlige indkøb
Artikel 14
Generelle principper
Med forbehold af artikel 8, stk. 7, og foranstaltninger, der er nødvendige for at beskytte Unionens væsentlige sikkerhedsinteresser eller den offentlige sikkerhed eller for at overholde Unionens eksportkontrolkrav, finder finansforordningen, især vedrørende principperne om åben adgang og loyal konkurrence i hele den industrielle forsyningskæde, udbud på baggrund af gennemsigtig og rettidig information, klar meddelelse om gældende regler for offentlige indkøb, udvælgelses- og tildelingskriterier og andre relevante oplysninger, med henblik på lige vilkår for alle potentielle tilbudsgivere, anvendelse på Copernicus.
Artikel 15
Specifikke mål
Ved indkøbsproceduren forfølges følgende mål af de ordregivende myndigheder i deres udbud:
a)
fremme den bredeste og mest åbne deltagelse i hele Unionen af alle økonomiske operatører, navnlig nytilkomne og SMV'er, herunder ved at tilskynde tilbudsgiverne til at anvende underentreprise
b)
undgå eventuelt misbrug af dominerende stilling og afhængighed af en enkelt leverandør
c)
drage fordel af tidligere investeringer i den offentlige sektor og af de indhøstede erfaringer samt af virksomhedernes erfaringer og kompetencer, samtidig med at det sikres, at reglerne for konkurrencebaserede udbud overholdes
d)
anvende flere leverandører, når det er hensigtsmæssigt, for at sikre en bedre overordnet kontrol med Copernicus, dets omkostninger og tidsplanen
e)
når det er hensigtsmæssigt, tage hensyn til de samlede omkostninger i løbet af den nyttige livscyklus for produktet, tjenesteydelsen eller arbejdet, der er genstand for udbuddet.
AFDELING II
Særlige bestemmelser om offentlige indkøb
Artikel 16
Sikring af rimelige konkurrencevilkår
Den ordregivende myndighed træffer de nødvendige foranstaltninger til sikring af ensartede konkurrencevilkår, når en økonomisk operatør tidligere har deltaget i aktiviteter i tilknytning til genstanden for udbuddet, og når dette:
a)
kan medføre betydelige fordele for denne økonomiske operatør for så vidt angår intern viden og således kan skabe bekymring om overholdelse af princippet om ligebehandling, eller
b)
påvirker de normale konkurrencevilkår eller den upartiskhed og objektivitet, som gælder ved tildeling eller opfyldelse af kontrakter.
Disse foranstaltninger må ikke forvride konkurrence eller bringe ligebehandling eller fortroligheden af de data, der indsamles om virksomheder, deres forretningsforbindelser og omkostningsstruktur, i fare. I denne forbindelse tager foranstaltningerne hensyn til kontraktens art og bestemmelser.
Artikel 17
Informationssikkerhed
I forbindelse med kontrakter, der omfatter, kræver, og/eller indeholder klassificerede oplysninger, anfører den ordregivende myndighed i udbudsdokumenterne alle nødvendige foranstaltninger og krav med henblik på at sikre disse oplysningers sikkerhed på det krævede niveau.
Artikel 18
Forsyningssikkerhed
Den ordregivende myndighed specificerer i udbudsdokumenterne sine krav i forhold til forsyningssikkerhed og pålidelighed i levering af tjenesteydelser til gennemførelse af kontrakten.
Artikel 19
Kontrakter med betingede ordrer
1. Den ordregivende myndighed kan indgå en kontrakt med betingede ordrer.
2. En kontrakt med betingede ordrer består af en fast ordre, der ledsages af en budgetmæssig forpligtelse, som resulterer i et fast tilsagn om udførelse af de arbejder, leverancer eller tjenesteydelser, der gælder for denne ordre, og en eller flere ordrer, der både budgetmæssigt og gennemførelsesmæssigt er betingede. I udbudsdokumenterne redegøres for de elementer, der gælder for kontrakter med betingede ordrer. Heri defineres navnlig kontraktens genstand, pris eller grundlag for beregning heraf og bestemmelser vedrørende levering af arbejder, leverancer og tjenesteydelser for hver ordre.
3. Ydelserne i den faste del af kontrakten skal udgøre et samlet hele. Det samme gælder for ydelserne i forbindelse med hver betinget ordre, idet der tages hensyn til ydelserne i alle foregående ordrer.
4. Hver betinget ordre gennemføres på grundlag af en afgørelse truffet af den ordregivende myndighed, som meddeles kontrahenten i overensstemmelse med kontrakten. Hvis en betinget ordre bekræftes sent eller ikke bekræftes, kan kontrahenten, hvis det er fastsat i kontrakten, og på de betingelser, der er fastsat heri, modtage godtgørelse i form af ventepenge eller skadeserstatning.
5. Når den ordregivende myndighed i forbindelse med en bestemt ordre konstaterer, at de i den pågældende ordre aftalte arbejder, leverancer eller tjenesteydelser ikke er gennemført, kan den kræve erstatning og ophæve kontrakten, hvis dette er fastsat i kontrakten og på de betingelser, der er fastsat heri.
Artikel 20
Kontrakter efter regning
1. Den ordregivende myndighed kan vælge en kontrakt, der helt eller delvist indgås efter regning, med en maksimal beløbsgrænse, og på de betingelser, der er fastsat i stk. 2.
Den pris, som skal betales for sådanne kontrakter, består af en godtgørelse af de samlede faktiske udgifter, som kontrahenten har afholdt i henhold til kontrakten, såsom udgifter til arbejdsløn, materialer, forbrugsmaterialer, anvendelse af udstyr og infrastrukturer, som er nødvendige for at opfylde kontrakten. Til disse udgifter lægges enten et fast beløb, der dækker indirekte omkostninger og avancer, eller et beløb, der dækker generalomkostninger, og en kontraktpræmie på basis af opfyldelse af mål med hensyn til resultater og overholdelse af tidsplanen.
2. Den ordregivende myndighed kan vælge en kontrakt, der helt eller delvist indgås efter regning, når det objektivt er umuligt præcist at angive en fast pris, og hvis det med rimelighed kan påvises, at en sådan fast pris ville blive unormalt høj på grund af usikkerhed i forbindelse med kontraktens gennemførelse af følgende årsager:
a)
kontrakten indeholder meget komplekse elementer eller omfatter anvendelse af ny teknologi, hvilket medfører betydelig teknisk usikkerhed, eller
b)
de aktiviteter, som aftalen vedrører, skal af operationelle årsager indledes uden forsinkelse, selv om det endnu ikke er muligt at fastsætte en fast og endelig pris, eftersom der foreligger betydelige usikkerhedsmomenter, eller kontraktens gennemførelse delvist afhænger af gennemførelsen af andre kontrakter.
3. Prisloftet i kontrakter, der helt eller delvist indgås efter regning, er det maksimale beløb, der kan udbetales. Det må kun overskrides i behørigt begrundede tilfælde, og hvis den ordregivende myndighed på forhånd har givet sit samtykke.
4. I udbudsdokumenterne vedrørende kontrakter, der helt eller delvist indgås efter regning, angives følgende:
a)
kontraktens art, dvs. at der er tale om en kontrakt, der helt eller delvist er indgået efter regning op til et prisloft
b)
i forbindelse med en kontrakt, der delvist indgås efter regning, hvilke kontraktelementer der er omfattet af en refusion efter regning
c)
prisloftet
d)
kriterier for tildeling, der navnlig skal gøre det muligt at vurdere rimeligheden af det samlede anslåede budget, hvilke omkostninger der er støtteberettigede, reglerne for beregning af disse omkostninger og den avance, der er nævnt i det udbud, der skal evalueres
e)
den type tillæg, som i henhold til stk. 1 skal anvendes på de faktiske udgifter
f)
de bestemmelser og procedurer, der er afgørende for, om den bydendes anslåede omkostninger til kontraktens gennemførelse er støtteberettigede i overensstemmelse med principperne i stk. 5
g)
de regnskabsregler, som de bydende skal følge
h)
for kontrakter, der delvist er indgået efter regning, og som skal konverteres til kontrakter med en fast og endelig pris, parametrene for denne konvertering.
5. Omkostninger, som er anmeldt af kontrahenten under gennemførelsen af en kontrakt, der helt eller delvist er indgået efter regning, er kun støtteberettigede, hvis de:
a)
reelt er afholdt i kontraktperioden, med undtagelse af udgifter til udstyr, infrastrukturer og immaterielle anlægsaktiver, der er nødvendige for kontraktens gennemførelse, og hvor den samlede købsværdi vil kunne anses for at være støtteberettiget
b)
er anført i det samlede anslåede budget, eventuelt ændret ved tillægskontrakter til den oprindelige kontrakt
c)
er nødvendige for kontraktens gennemførelse
d)
er afholdt i forbindelse med kontraktens gennemførelse og kan tilskrives denne
e)
kan identificeres, kontrolleres og er registreret i kontrahentens regnskaber og fastlagt i overensstemmelse med de regnskabsstandarder, som er nævnt i udbudsbetingelserne og kontrakten
f)
opfylder kravene i den gældende skatte- og sociallovgivning
g)
ikke afviger fra betingelserne i kontrakten
h)
er rimelige og berettigede og overholder kravene til forsvarlig økonomisk forvaltning, navnlig med hensyn til sparsommelighed og produktivitet.
Kontrahenten er ansvarlig for registrering af sine omkostninger og for korrekt bogføring og yderligere dokumentation til påvisning af, at de omkostninger, der kræves dækket, er i overensstemmelse med principperne i nærværende artikel. Omkostninger, som ikke kan begrundes af kontrahenten, er ikke støtteberettigede, og ansøgningen om godtgørelse afvises.
6. Den ordregivende myndighed er ansvarlig for følgende opgaver med henblik på at sikre, at kontrakter, der indgås efter regning, gennemføres korrekt:
a)
den fastsætter det mest realistiske prisloft og sikrer tilstrækkelig fleksibilitet, således at der kan tages hensyn til tekniske vanskeligheder
b)
den konverterer kontrakter, der delvist indgås efter regning, til fastpriskontrakter, så snart det under kontraktens gennemførelse er muligt at fastsætte en fast og endelig pris, og skal i denne forbindelse fastsætte parametrene for konvertering af kontrakter, der er indgået efter regning, til endelige fastpriskontrakter
c)
den vedtager overvågnings- og kontrolforanstaltninger, som navnlig omfatter en foreløbig oversigt over forventede udgifter
d)
den fastsætter passende principper, værktøjer og procedurer for gennemførelse af kontrakter, navnlig med henblik på at identificere og kontrollere, om de omkostninger, der er oplyst af kontrahenten eller underleverandøren under gennemførelsen af kontrakten, er støtteberettigede, og med henblik på anvendelse af tillægskontrakter til kontrakten
e)
den kontrollerer, at kontrahenten og underleverandørerne følger de regnskabsstandarder, som er nævnt i kontrakten, og kravet om at fremlægge regnskabsbilag, der giver et retvisende billede af regnskaberne
f)
den sikrer løbende under hele kontraktens gennemførelse, at de principper, værktøjer og procedurer, som er nævnt i litra d), er effektive.
Artikel 21
Tillægskontrakter
Den ordregivende myndighed og kontrahenterne kan ændre kontrakten ved et tillæg, når tillægget opfylder alle nedenstående betingelser:
a)
kontraktens genstand forbliver uændret
b)
den økonomiske ligevægt i kontrakten forstyrres ikke
c)
der indføres ikke betingelser, der, hvis de var fremgået af den oprindelige tildelingsprocedure, ville have gjort det muligt for andre tilbudsgivere end de oprindeligt antagne at deltage eller ville have gjort det muligt at acceptere et andet bud end det, som oprindeligt blev antaget.
Artikel 22
Underentreprise
1. Den ordregivende myndighed anmoder tilbudsgiveren om at give en del af kontrakten i underentreprise ved hjælp af konkurrencebaserede udbud på de relevante niveauer af underentreprise til andre virksomheder end dem, der tilhører tilbudsgiverens virksomhedsgruppe, navnlig til nytilkomne og SMV'er.
2. Den ordregivende myndighed udtrykker den krævede del af kontrakten, der skal gives i underentreprise, i en ramme fra en minimumsprocentsats til en maksimumsprocentsats. Den sikrer, at sådanne procentsatser står i rimeligt forhold til kontraktens mål og værdi, under hensyntagen til arten af den berørte erhvervssektor, og navnlig til konkurrenceniveauet og det erhvervsmæssige potentiale.
3. Angiver tilbudsgiveren i sit tilbud, at denne ikke agter at give nogen del af kontrakten i underentreprise eller give en mindre del end minimumsprocentsatsen i rammen i stk. 2 i underentreprise, meddeler tilbudsgiveren den ordregivende myndighed grundene hertil. Den ordregivende myndighed forelægger Kommissionen disse oplysninger.
4. Den ordregivende myndighed kan afvise de underleverandører, som er udvalgt af tilbudsgiveren under proceduren for tildeling af hovedkontrakten eller af den tilbudsgiver, der er valgt til udførelse af kontrakten. Myndigheden begrunder skriftligt afvisningen, som kun kan ske på grundlag af de kriterier, der fandt anvendelse ved udvælgelsen af tilbudsgiverne til hovedkontrakten.
KAPITEL IV
DATA- OG SIKKERHEDSPOLITIK
Artikel 23
Copernicusdata- og Copernicusinformationspolitik
1. Copernicusdata- og Copernicusinformationspolitikken for aktioner, der finansieres i henhold til Copernicus, skal støtte målene i artikel 4 og følgende mål:
a)
fremme anvendelse og deling af Copernicusdata og Copernicusinformationer
b)
styrke markederne for europæisk jordobservation (navnlig i downstreamsektoren) for at skabe vækst og beskæftigelse
c)
bidrage til et bæredygtigt og kontinuerligt udbud af Copernicusdata og Copernicusinformationer
d)
støtte de europæiske forsker-, teknologi- og innovationssamfund.
2. Særlige missionsdata og Copernicusinformationer gøres tilgængelige gennem formidlingsplatforme i Copernicus på foruddefinerede tekniske betingelser på en fuldstændig, åben og gratis basis, dog med følgende begrænsninger:
a)
licensbetingelser for tredjepartsdata og -informationer
b)
formater, karakteristika og formidlingskanaler
c)
Unionens eller dens medlemsstaters sikkerhedsinteresser og eksterne forbindelser
d)
risiko for forstyrrelser af sikkerhedsmæssige eller tekniske grunde af det system, der producerer Copernicusdata og Copernicusinformationer
e)
sikring af pålidelig adgang til Copernicusdata og Copernicusinformation for europæiske brugere.
Artikel 24
Betingelser og begrænsninger for adgang til og brug af Copernicusdata og -informationer
1. Kommissionen kan under overholdelse af politikkerne for tredjepartsdata- og -informationer og med forbehold af de regler og procedurer, der gælder for rum- og in situ-infrastruktur under national kontrol eller under internationale organisationers kontrol, vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 31 med hensyn til:
a)
betingelserne og procedurerne for så vidt angår adgang til, registrering og anvendelse af Copernicusdata og Copernicusinformationer, herunder formidlingskanaler
b)
de specifikke tekniske kriterier, som er nødvendige for at undgå forstyrrelser i Copernicusdata og Copernicusinformationer, herunder prioriteret adgang
c)
kriterierne og procedurerne for begrænsning af erhvervelsen eller formidlingen af Copernicusdata og Copernicusinformationer på grund af modstridende rettigheder.
2. Kommissionen kan under overholdelse af politikkerne for tredjepartsdata- og -informationer og med forbehold af de regler og procedurer, der gælder for rum- og in situ-infrastruktur under national kontrol eller under internationale organisationers kontrol, vedtage foranstaltninger efter undersøgelsesproceduren i artikel 30, stk. 4, med hensyn til:
a)
de tekniske specifikationer for overførsel og brug af særlige missionsdata, der fremsendes til modtagestationer eller via særlige forbindelser med stor båndbredde, der ikke indgår i Copernicus
b)
de tekniske specifikationer for arkivering af Copernicusdata og Copernicusinformationer.
3. Kommissionen fastsætter de relevante licensbetingelser og -procedurer for særlige missionsdata og Copernicusinformationer og fremsendelsen af satellitdata til modtagestationer eller via særlige forbindelser med stor båndbredde til stationer, der ikke indgår i Copernicus, i overensstemmelse med denne forordning og de gældende tredjepartsrettigheder.
Artikel 25
Beskyttelse af sikkerhedsmæssige interesser
1. Kommissionen evaluerer Copernicus' sikkerhedsramme under hensyn til målene i artikel 4. Til det formål vurderer Kommissionen de fornødne sikkerhedsforanstaltninger, der skal udformes på en sådan måde, at enhver risiko eller trussel i forbindelse med Unionens eller dens medlemsstaters interesser eller sikkerhed undgås, navnlig med henblik på at sikre overholdelsen af principperne i afgørelse 2001/844/EF og afgørelse 2013/488/EU.
2. På grundlag af den i stk. 1 omhandlede evaluering fastsætter Kommissionen ved hjælp af gennemførelsesretsakter de nødvendige sikkerhedsrelaterede tekniske specifikationer for Copernicus. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 30, stk. 4.
3. Kommissionen kan bistås af uafhængige eksperter fra medlemsstaterne for at definere de tekniske specifikationer for sikkerhedsrammen i stk. 2.
4. Med forbehold af stk. 2 træffer Rådet afgørelse om, hvilke foranstaltninger der skal træffes, når Unionens eller dens medlemsstaters sikkerhed kan være berørt af data og information fra Copernicus.
5. Når EU-klassificerede informationer genereres eller behandles i Copernicus, sikrer alle deltagere en grad af beskyttelse, der svarer til den, der er garanteret ved de forskrifter, som er fastsat i bilaget til afgørelse 2001/844/EF og i bilagene til afgørelse 2013/488/EU.
KAPITEL V
FORSKELLIGE BESTEMMELSER
Artikel 26
Internationalt samarbejde
1. Følgende lande eller internationale organisationer kan deltage i Copernicus på grundlag af passende aftaler:
a)
lande i Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA), som er kontraherende parter i EØS-aftalen, i overensstemmelse med betingelserne fastlagt i EØS-aftalen
b)
kandidatlande samt potentielle kandidater i overensstemmelse med de respektive rammeaftaler eller protokoller til associeringsaftaler om de generelle principper og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer
c)
Det Schweiziske Forbund, andre tredjelande, som ikke er nævnt i litra a) og b), og internationale organisationer i henhold til aftaler, som Unionen har indgået med sådanne tredjelande eller internationale organisationer i medfør af artikel 218 i TEUF, og indeholdende betingelserne og de nærmere regler for deres deltagelse.
2. De lande eller internationale organisationer, der er omhandlet i stk. 1, kan yde finansiel støtte eller bidrag i form af naturalydelser til Copernicus. Denne finansielle støtte og disse bidrag skal betragtes som eksterne formålsbestemte indtægter i henhold til artikel 21, stk. 2, i finansforordningen og skal være tilladt i henhold til vilkårene og betingelserne i den aftale, der er indgået med det pågældende tredjeland eller den pågældende internationale organisation.
3. International koordinering af observationssystemer og dermed forbundne dataudvekslinger kan tages op af Copernicus, således at det kan styrke sin globale dimension og komplementaritet, under hensyn til eksisterende internationale aftaler og koordineringsprocesser.
Artikel 27
Beskyttelse af Unionens finansielle interesser
1. Kommissionen træffer passende foranstaltninger til at sikre, at Unionens finansielle interesser i forbindelse med gennemførelse af aktioner, der finansieres under Copernicus; beskyttes ved indførelse af foranstaltninger til forebyggelse af svig, korruption og andre ulovlige aktiviteter, ved effektive kontroller og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, ved inddrivelse af de uretmæssigt udbetalte beløb samt i givet fald ved sanktioner, som er effektive, forholdsmæssige og har afskrækkende virkning.
2. Kommissionen eller dens repræsentanter og Revisionsretten har beføjelse til gennem bilagskontrol og kontrol på stedet at kontrollere alle tilskudsmodtagere, kontrahenter og underleverandører, som har modtaget EU-midler i henhold til Copernicus.
3. Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) kan efter bestemmelserne og procedurerne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (14) og Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (15) foretage undersøgelse, herunder kontrol og inspektion på stedet, for at fastslå, om der foreligger svig, korruption eller andre ulovlige aktiviteter, der påvirker Unionens finansielle interesser, i forbindelse med en aftale om tilskud, en afgørelse om tilskud eller en kontrakt om finansiering under Copernicus.
4. Samarbejdsaftaler med tredjelande og med internationale organisationer, kontrakter, aftaler om tilskud og afgørelser om tilskud som følge af gennemførelsen af Copernicus skal udtrykkeligt give Kommissionen, Revisionsretten og OLAF beføjelse til at foretage sådanne revisioner og undersøgelser i overensstemmelse med deres respektive kompetencer, uden at dette griber ind i stk. 1, 2 og 3.
Artikel 28
Ejerskab
1. Unionen er ejer af alle materielle og immaterielle aktiver, som skabes eller udvikles under Copernicus. Med henblik herpå indgås der aftaler med tredjeparter med hensyn til eksisterende ejendomsrettigheder, når det er relevant.
2. Vilkår og betingelser, der er knyttet til overdragelsen af ejendomsretten til Unionen, fastsættes i de aftaler, der er omhandlet i stk. 1.
3. Kommissionen sikrer via en hensigtsmæssig ramme optimal udnyttelse af de aktiver, der er nævnt i denne artikel; navnlig skal den forvalte de intellektuelle ejendomsrettigheder i forbindelse med Copernicus så effektivt som muligt under hensyntagen til behovet for at beskytte Unionens intellektuelle ejendomsrettigheder og give dem værdi, alle interessenters interesser og behovet for en harmonisk udvikling af markederne og af nye teknologier og kontinuitet i tjenesterne. Med henblik herpå sikrer den, at kontrakter, der indgås i forbindelse med Copernicus, omfatter mulighed for at overdrage eller licensere intellektuelle ejendomsrettigheder, der fremkommer som følge af arbejde udført under Copernicus.
Artikel 29
Bistand til Kommissionen
Kommissionen kan bistås af uafhængige eksperter på forskellige områder vedrørende omfanget af Copernicus, der kommer fra en bred kreds af interessenter, herunder repræsentanter for Copernicusbrugere og nationale enheder med ansvar for rummet, til at levere den nødvendige tekniske og videnskabelige ekspertise såvel som tværfaglige og tværsektorielle perspektiver, under hensyn til de relevante eksisterende initiativer i Unionen og på nationale og regionale planer.
Artikel 30
Udvalgsprocedure
1. Kommissionen bistås af et udvalg (Copernicusudvalget). Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.
Copernicusudvalget mødes i forskellige sammensætninger, navnlig med hensyn til sikkerhedsaspekter (»sikkerhedsorganet«).
2. Copernicusudvalget opretter »brugerforummet« som en arbejdsgruppe til at rådgive Copernicusudvalget om aspekter vedrørende brugerbehov i henhold til sin forretningsorden.
3. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 4 i forordning (EU) nr. 182/2011.
4. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011.
5. Repræsentanter for enheder, der har fået overdraget opgaver under Copernicus, deltager, når det er hensigtsmæssigt, i arbejdet i Copernicusudvalget som observatører på vilkår, der fastsættes i udvalgets forretningsorden.
6. De aftaler, der indgås af Unionen, jf. artikel 26, kan indeholde bestemmelser om, at repræsentanter for tredjelande eller internationale organisationer, når det er hensigtsmæssigt, kan deltage i arbejdet i Copernicusudvalget på vilkår, der fastsættes i udvalgets forretningsorden.
7. Copernicusudvalget mødes med regelmæssige mellemrum, helst kvartalsvis. Kommissionen forelægger en rapport om Copernicus' forløb på hvert møde. Disse rapporter skal give et generelt overblik over Copernicus' status og udvikling, navnlig med hensyn til risikostyring, omkostninger, tidsplan, resultater, indkøb og relevant rådgivning til Kommissionen.
Artikel 31
Udøvelse af delegationen
1. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.
2. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 9, stk. 7, og artikel 24, stk. 1, tillægges Kommissionen for Copernicus' varighed.
3. Den i artikel 9, stk. 7, og artikel 24, stk. 1, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Tilbagekaldelsen får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af de delegerede retsakter, der allerede er i kraft.
4. Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.
5. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 9, stk. 7, og artikel 24, stk. 1, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Denne frist forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.
Artikel 32
Evaluering
1. Senest den 31. december 2017 udarbejder Kommissionen efter samråd med relevante interessenter en evalueringsrapport om opfyldelsen af målene for alle opgaver, der finansieres af Copernicus, med hensyn til deres resultater og virkninger, deres værdiforøgelse på europæisk plan og effektiviteten af anvendelsen af ressourcer. Evalueringen skal være rettet mod den fortsatte relevans af alle mål samt foranstaltningers bidrag til de mål, som er beskrevet i artikel 4, gennemførelsen af den organisatoriske struktur og de anvendte tjenesters omfang. Evalueringen skal omfatte en vurdering af muligheden for at involvere relevante europæiske agenturer (herunder Det Europæiske GNSS-agentur) og, hvis det er relevant, ledsages af relevante lovgivningsmæssige forslag.
Nærmere bestemt skal evalueringen vurdere virkningen af Copernicusdata- og Copernicusinformationspolitikken på interessenterne, downstreambrugerne, indflydelsen på erhvervslivet såvel som på nationale og private investeringer i jordobservationsinfrastrukturer.
2. Kommissionen foretager den i stk. 1 omhandlede evaluering i tæt samarbejde med operatørerne og Copernicus' brugere og undersøger effektiviteten af Copernicus og dets bidrag til de mål, der er nævnt i artikel 4. Kommissionen meddeler konklusionerne af disse evalueringer til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget og foreslår om nødvendigt passende foranstaltninger.
3. Kommissionen og medlemsstaterne kan om nødvendigt med bistand fra uafhængige enheder foretage en evaluering af, hvordan de pågældende projekter er blevet gennemført, og af virkningen af deres gennemførelse, således at det kan bedømmes, om de fastsatte mål, herunder vedrørende beskyttelsen af miljøet, er blevet nået.
4. Kommissionen kan anmode en medlemsstat om at fremlægge en særlig evaluering af aktionerne og de dermed forbundne projekter, der finansieres i medfør af denne forordning, eller, hvis det er relevant, om at give den de oplysninger og den bistand, der kræves for udførelsen af en evaluering af sådanne projekter.
Artikel 33
Ophævelse
1. Forordning (EU) nr. 911/2010 ophæves.
2. Enhver foranstaltning, der træffes på grundlag af forordning (EU) nr. 911/2010, forbliver gyldig.
3. Henvisninger til den ophævede forordning (EU) nr. 911/2010 gælder som henvisninger til nærværende forordning og læses efter sammenligningstabellen i bilaget.
Artikel 34
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 1. januar 2014.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 3. april 2014.
UREDBA (EU) br. 377/2014 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 3. travnja 2014.
o uspostavi programa Copernicus i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 911/2010
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 189. stavak 2.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
nakon savjetovanja s Odborom regija,
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),
budući da:
(1)
Globalno praćenje okoliša i sigurnosti (GMES) bila je inicijativa za praćenje Zemlje koju je Unija vodila i provodila u partnerstvu s državama članicama i Europskom svemirskom agencijom (ESA). Porijeklo GMES-a datira iz svibnja 1998., kada su institucije uključene u razvoj svemirskih aktivnosti u Europi donijele zajedničku izjavu poznatu pod nazivom „Baveno Manifesto”. Manifest je pozivao na dugoročnu predanost razvoju službi za praćenje stanja okoliša iz svemira, služeći se u svrhu daljnjeg unapređenja, europskim vještinama i tehnologijama. Unija je 2005. donijela stratešku odluku o razvoju zajedno s ESA-om neovisnog europskog kapaciteta za promatranje Zemlje za pružanje usluga u području zaštite okoliša i sigurnosti.
(2)
Nadovezujući se na tu inicijativu, Uredbom (EU) br. 911/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (3) utvrđen je Europski program za praćenje Zemlje (GMES) i pravila za provedbu njegovih početnih aktivnosti.
(3)
Program osnovan prema Uredbi (EU) br. 911/2010 trebao bi se nastaviti unutar novog višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014. - 2020., uspostavljenog Uredbom Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 (4) a kraticu „GMES” trebalo bi zamijeniti nazivom „Copernicus” kako bi se olakšala komunikacija sa širom javnosti. Komisija je registrirala zaštitni znak kako bi ga mogle koristiti institucije Unije i licencirala ga je za ostale zainteresirane korisnike, posebice pružatelje osnovnih usluga.
(4)
Program Copernicus temelji se na partnerstvu između Unije, ESA-e i država članica. Stoga bi se trebao nadovezati na postojeće europske i nacionalne kapacitete i trebao bi ih dopuniti novom, zajednički razvijenom imovinom. Kako bi se proveo ovaj dijalog Komisija bi trebala nastojati održavati dijalog s ESA-om i državama članicama koje posjeduju relevantnu svemirsku i in situ imovinu.
(5)
U svrhu ostvarenja svojih ciljeva, program Copernicus bi trebao osigurati autonomne kapacitete Unije za promatranje iz svemira i pružiti operativne usluge u području okoliša, civilne zaštite i civilne sigurnosti, uz potpuno poštovanje nacionalnih ovlasti za službena upozorenja. Isto tako, trebalo bi iskoristiti sve dostupne podatke dodatnih misija i in situ podatke koje uglavnom pružaju države članice. Programom Copernicus trebali bi se u najvećoj mogućoj mjeri iskoristiti kapaciteti za promatranje iz svemira i usluge država članica. Programom Copernicus također bi se trebali iskoristiti kapaciteti komercijalnih inicijativa u Europi i na taj način bi se trebalo doprinijeti razvoju održivog komercijalnog svemirskog sektora u Europi. Pored toga, potrebno je poticati sustave za optimiziranje prijenosa podataka kako bi se dodatno unaprijedili potrebni kapaciteti kao odgovor na rastuću potražnju korisnika za podacima u gotovo stvarnom vremenu.
(6)
U svrhu poticanja i olakšavanja tehnologija za promatranje Zemlje, od strane kako lokalnih vlasti tako i malih i srednjih poduzeća (MSP), trebalo bi poticati namjenske mreže za distribuciju podataka programa Copernicus uključujući nacionalna i regionalna tijela.
(7)
Cilj programa Copernicus trebao bi biti pružanje točnih i pouzdanih informacija u području zaštite okoliša i sigurnosti, koje su prilagođene potrebama korisnika i podupiru druge politike Unije, posebice one koje se odnose na unutarnje tržište, promet, okoliš, energiju, civilnu zaštitu i civilnu sigurnost, suradnju s trećim zemljama i humanitarnu pomoć.
(8)
Copernicus bi se trebao smatrati europskim doprinosom izgradnji Globalnog sustava svih sustava promatranja (GEOSS) koji je razvijen u okviru Skupine za promatranje Zemlje (GEO).
(9)
Copernicus bi trebalo provesti dosljedno s ostalim relevantnim instrumentima i aktivnostima Unije, posebice aktivnostima vezanima uz okoliš i klimatske promjene, te instrumentima u području sigurnosti, zaštite osobnih podataka, konkurentnosti i inovacija, kohezije, istraživanja, transporta, natjecanja i međunarodne suradnje, te s europskim satelitskim navigacijskim sustavima (Galileo i EGNOS). Podaci programa Copernicus trebali bi biti u skladu s referentnim prostornim informacijama država članica kao i s provedbenim pravilima i tehničkim smjernicama infrastrukture za prostorne informacije u Uniji utvrđene Direktivom 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (5). Copernicus bi isto tako trebao nadopuniti Europski sustav razmjene informacija o okolišu (SEIS), kako je naveden u Komunikaciji Komisije od 1. veljače 2008. naslovljenoj: Ususret Europskom sustavu razmjene informacija o okolišu (SEIS), i aktivnosti Unije u području odaziva u kriznim situacijama. Program Copernicus trebalo bi provesti u skladu s ciljevima Direktive 2003/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (6) o ponovnoj uporabi informacija javnog sektora, posebno transparentnošću, stvaranjem uvjeta koji vode razvoju usluga te doprinosu gospodarskom razvoju i otvaranju radnih mjesta. Podaci i informacije programa Copernicus trebali bi biti slobodno i besplatno raspoloživi kao potpora Digitalnoj agendi za Europu, kako je navedena u Komunikaciji Komisije od 26. kolovoza 2010. naslovljenoj: Digitalna agenda za Europu.
(10)
Copernicus je program koji će biti proveden u sklopu strategije Europa 2020. - Strategija za pametan, održiv i uključiv razvoj (strategija „Europa 2020.”). On bi trebao koristiti širokom rasponu politika Unije i doprinijeti postizanju ciljeva strategije Europa 2020., posebice razvijajući učinkovitu svemirsku politiku kako bi se osigurali alati za rješavanje nekih od ključnih globalnih izazova te postizanje ciljeva o klimatskim promjenama i održivosti energije. Copernicus bi također trebao podržavati provedbu europske svemirske politike te podupirati rast europskih tržišta svemirskih podataka i usluga.
(11)
Program Copernicus također bi trebao iskoristiti rezultate koje pruža Obzor 2020. uspostavljen Uredbom (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (7), posebice kroz njegove aktivnosti istraživanja i inovacija budućih tehnologija i aplikacija praćenja Zemlje korištenjem tehnologija otkrivanja na daljinu, zračnih i in situ tehnologija te podataka koji odgovaraju velikim društvenim izazovima. Komisija bi stoga trebala osigurati odgovarajuću sinergiju, transparentnost i jasnoću u vezi s različitim aspektima programa Copernicus.
(12)
Razvoj svemirske komponente programa Copernicus trebao bi se temeljiti na analizi mogućnosti za udovoljavanjem sve većim potrebama korisnika, uključujući nabavu iz nacionalnih/javnih misija i komercijalnih dobavljača u Europi, specifikacije novih namjenskih misija, međunarodne sporazume kojima se osigurava pristup ne-europskim misijama i europsko tržište promatranja Zemlje.
(13)
U svrhu jasnoće i olakšavanja kontrole troškova, maksimalni iznos dodijeljen od strane Unije za provedbu aktivnosti iz programa Copernicus trebalo bi raščlaniti na različite kategorije. Međutim, radi fleksibilnosti te kako bi se osiguralo neometano odvijanje programa Copernicus, Komisija bi trebala biti u mogućnosti preraspodijeliti sredstva iz jedne kategorije u drugu.
(14)
Pružanje operativnih usluga ovisi o dobrom funkcioniranju, stalnoj dostupnosti i sigurnosti svemirske komponente programa Copernicus. Rastuća opasnost od sudara s ostalim satelitima i svemirskim otpadom predstavlja ozbiljnu prijetnju svemirskoj komponenti programa Copernicus. Stoga bi aktivnosti u okviru programa Copernicus također trebale uključivati zaštitu svemirske komponente programa Copernicus i njezina funkcioniranja, uključujući i za vrijeme lansiranja satelita. U tom smislu, proporcionalni doprinos troškovima usluga koje mogu pružiti takvu zaštitu mogao bi se financirati iz proračunskih sredstava dodijeljenih programu Copernicus koliko je to moguće u skladu sa strogim upravljanjem troškovima i u potpunosti poštujući najviši iznos od 26,5 milijuna EUR po tekućim cijenama utvrđen u Uredbi Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013. Takav doprinos trebao bi se koristiti samo za pružanje podataka i usluga, a ne za kupnju infrastrukture.
(15)
Kako bi se poboljšala provedba programa Copernicus i njegovo dugoročno planiranje, Komisija bi trebala donijeti godišnji program rada, uključujući plan provedbe aktivnosti potrebnih za ostvarenje ciljeva programa Copernicus. Taj plan provedbe trebao bi biti dalekovidan i opisati aktivnosti koje su potrebne za provedbu programa Copernicus, uzimajući u obzir sve veće potrebe korisnika i tehnološki razvoj.
(16)
Provedba uslužne komponente programa Copernicus trebala bi se temeljiti na tehničkim specifikacijama s obzirom na složenost i resurse dodijeljene programu Copernicus. To bi olakšalo javno korištenje usluga budući da bi korisnici mogli očekivati dostupnost i razvoj usluga kao i suradnju s državama članicama i drugim stranama. Stoga bi Komisija trebala prema potrebi donijeti i ažurirati tehničke specifikacije za sve usluge programa Copernicus usmjerene na aspekte kao što su područje primjene, arhitektura, portfelji tehničkih usluga, indikativna analiza i planiranje troškova, razine učinkovitosti, potrebe pristupa svemirskim i in situ podacima, razvoj, standarde, arhiviranje i širenje podataka.
(17)
Provedba svemirske komponente programa Copernicus trebala bi se temeljiti na tehničkim specifikacijama s obzirom na složenost i resurse dodijeljene programu Copernicus. Stoga bi Komisija trebala donijeti i ažurirati, prema potrebi, tehničke specifikacije koje podrobno opisuju aktivnosti koje će se podržati u okviru svemirske komponente programa Copernicus kao i indikativnu analizu i planiranje troškova. Budući da bi Copernicus trebao nadograditi ulaganja Unije, ESA-e i država članica u kontekstu Globalnog praćenja okoliša i sigurnosti, aktivnosti u okviru svemirske komponente programa Copernicus trebale bi uzeti u obzir, prema potrebi, elemente dugoročnog scenarija (LTS) ESA-e što je dokument koji priprema i ažurira ESA, a njime se uspostavlja ukupni okvir za svemirsku komponentu programa Copernicus.
(18)
Program Copernicus trebao bi biti usmjeren prema korisniku, stoga zahtijeva neprekidnu, učinkovitu uključenost korisnika, osobito u vezi definiranja i provjere zahtjeva usluge.
(19)
Međunarodna dimenzija programa Copernicus od osobite je važnosti u razmjeni podataka i informacija, kao i u pristupu infrastrukturi za promatranje. Takav sustav razmjene isplativiji je od prikupljanja novih podataka te jača globalnu dimenziju programa Copernicus.
(20)
Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru (EGP) i okvirni sporazumi sa zemljama kandidatkinjama i potencijalnim kandidatima omogućuju sudjelovanje tih država u programima Unije. Sudjelovanje ostalih trećih zemalja i međunarodnih organizacija trebalo bi se omogućiti zaključivanjem međunarodnih sporazuma u tu svrhu.
(21)
Države članice, treće zemlje i međunarodne organizacije trebale bi na temelju odgovarajućih sporazuma slobodno doprinositi programima.
(22)
Komisija bi trebala preuzeti sveukupnu odgovornost za Copernicus. Trebala bi definirati njegove prioritete te osigurati sveukupnu koordinaciju i nadziranje programa Copernicus. To bi također trebalo uključiti posebne napore koji dovode do podizanja javne svijesti o važnosti svemirskih programa za europske građane. Trebala bi pravovremeno dostavljati Europskom parlamentu i Vijeću sve relevantne informacije povezane s programom Copernicus.
(23)
U provedbi programa Copernicus Komisija bi se trebala osloniti, prema potrebi, na europske međuvladine organizacije s kojima je već uspostavila partnerstva, posebice na ESA-u u pogledu tehničke koordinacije svemirske komponente programa Copernicus, definicije njegove arhitekture, razvoja i nabave svemirske imovine, pristupa podacima i upravljanja namjenskim misijama. Pored toga, Komisija bi se također trebala osloniti na Europsku organizaciju za iskorištavanje meteoroloških satelita (EUMETSAT) u pogledu upravljanja namjenskim misijama, u skladu s njenim stručnim znanjem i mandatom.
(24)
Uzimajući u obzir partnersku dimenziju programa Copernicus i u svrhu izbjegavanja dupliciranja tehničke stručnosti, provedba programa Copernicus trebala bi se delegirati tijelima s odgovarajućim tehničkim i profesionalnim mogućnostima. Te bi subjekte trebalo potaknuti da otvore izvršavanje tih zadataka, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (8) (Financijska uredba), do određene razine za tržišno natjecanje.
(25)
Program Copernicus trebao bi uključivati uslužnu komponentu koja osigurava dostavu informacija u područjima praćenja atmosfere, praćenja morskog okoliša, praćenja kopna, klimatskih promjena, upravljanja u kriznim situacijama i sigurnosti. Copernicus bi posebice trebao dostavljati informacije o stanju atmosfere uključujući na lokalnoj, nacionalnoj, europskoj i globalnoj razini; informacije o stanju oceana, uključujući osnivanje namjenske europske grupacije za praćenje stanja mora; informacije u svrhu potpore praćenja kopna koje podržavaju provedbu lokalnih, nacionalnih i europskih politika; informacije u svrhu potpore prilagodbi klimatskim promjenama i njihovom ublažavanju; geoprostorne informacije u svrhu potpore upravljanju u kriznim situacijama, uključujući preventivne aktivnosti, i civilnoj sigurnosti uključujući podršku za vanjsko djelovanje Unije. Komisija bi trebala odrediti odgovarajuće ugovorne aranžmane koji potiču održivost pružanja usluge.
(26)
Ako to dostatno opravdava posebnost mjera i posebno stručno znanje, Komisija se pri provedbi uslužne komponente programa Copernicus može osloniti na nadležna tijela, kao što su Europska agencija za okoliš, Europska agencija za upravljanje operativnom suradnjom na vanjskim granicama država članica Europske unije (FRONTEX), Europska agencija za pomorsku sigurnost (EMSA) i Satelitski centar Europske unije (SATCEN), Europski centar za srednjoročne vremenske prognoze (ECMWF), ostale relevantne europske agencije, grupacije ili konzorcije nacionalnih tijela ili bilo koje drugo relevantno tijelo koje bi moglo doći u obzir za prijenos ovlasti u skladu s. Financijskom uredbom. Izbor subjekta trebao bi uzeti u obzir isplativost povjeravanja takvih zadaća i utjecaj na strukturu uprave subjekta te na njegove financijske i ljudske resurse.
(27)
Zajednički istraživački centar (ZIC) Komisije aktivno je uključen u inicijativu GMES i u provedbu početnih operacija GMES-a utvrđenih Uredbom (EU) br. 911/2010. Komisija bi se trebala i dalje oslanjati na znanstvenu i tehničku potporu ZIC-a u provedbi programa Copernicus.
(28)
Javna nabava tijela kojima je povjerena provedba programa Copernicus trebala bi biti usklađena s pravilima Unije ili jednakovrijednim međunarodnim standardima, u mjeri u kojoj je to dopušteno odredbama o ugovorima o javnoj nabavi u Financijskoj uredbi. Potrebna posebna usklađenja s ovim pravilima, kao i aranžmane za produljenje postojećih ugovora, trebalo bi definirati u odgovarajućim sporazumima o delegiranju. Cilj bi prije svega trebao biti dobivanje najbolje vrijednosti za novac, kontrola troškova, ublažavanje rizika, poboljšanje učinkovitosti i manje oslanjanje na jednog dobavljača. Potrebno je osigurati otvoreni pristup i pošteno tržišno natjecanje u cijelom dobavljačkom lancu te uravnoteženu ponudu mogućnosti sudjelovanja industrije na svim razinama, uključujući posebno nove sudionike te MSP-e. Potrebno je izbjeći moguću zlouporabu vladajućeg položaja i dugoročno oslanjanje na jednog dobavljača. Za ublažavanje rizika, izbjegavanje oslanjanja na jedan izvor opskrbe i općenito bolju kontrolu programa Copernicus i njegovih troškova i rasporeda potrebno je, gdje god je to moguće, osigurati nabavu iz više izvora. Povrh toga, potrebno je očuvati razvoj Europske industrije i promicati ga u svim područjima koja se odnose na promatranje Zemlje, u skladu s međunarodnim sporazumima kojih je Unija stranka.
(29)
Rizik od lošeg izvršenja ugovora ili od neizvršenja trebalo bi ublažiti koliko god je to moguće. U tu svrhu izvoditelji bi trebali dokazati održivost u svojem izvršavanju ugovora u odnosu na preuzete obveze i trajanje ugovora. Stoga bi javni naručitelji prema potrebi trebali precizirati zahtjeve koji se odnose na pouzdanost isporuka robe i pružanje usluga. Uz to, u slučaju kupnje robe i usluga osjetljive prirode, javni naručitelji mogu tu kupnju podvrgnuti posebnim uvjetima, posebno kako bi se osigurala sigurnost podataka. Industrijama Unije treba dopustiti korištenje izvora koji ne pripadaju Uniji za određene komponente i usluge ako se dokažu značajne prednosti u pogledu odnosa kvalitete i troškova, uzimajući u obzir, međutim, stratešku prirodu programa Copernicus i zahtjeve Unije u području sigurnosti i kontrole izvoza. Potrebno je iskoristiti prednosti ulaganja u javni sektor te iskustvo i sposobnosti industrije, ali i osigurati da se ne krše pravila o konkurentnim natječajima.
(30)
Kako bi se bolje ocijenio ukupni trošak proizvoda, usluge ili radova za koje je raspisan poziv za podnošenje ponuda, uključujući njihov dugoročni operativni trošak, u obzir bi se trebao uzeti, gdje je to moguće za vrijeme postupka javne nabave, ukupni trošak tijekom korisnog životnog ciklusa proizvoda, usluge ili radova za koje je raspisan poziv za podnošenje ponuda, koristeći pristup koji se temelji na isplativosti, poput izračuna troška životnog ciklusa kod postupka javne nabave koji se temelji na kriteriju ekonomski najpovoljnije ponude. U tu bi svrhu javni naručitelj trebao osigurati da se metodologija za izračun troškova korisnog životnog ciklusa proizvoda, usluge ili radova izričito navede u ugovornoj dokumentaciji ili pozivu za nadmetanje te da ona omogućava provjeru točnosti informacija koje dostave ponuditelji.
(31)
Javni naručitelj bi trebao biti u mogućnosti ponovno uspostaviti jednake uvjete za sve u slučaju da jedan ili više poduzetnika prije poziva za podnošenje ponuda imaju povlaštene podatke o aktivnostima povezanima s tim pozivom za podnošenje ponuda. Trebalo bi biti moguće ugovor dodijeliti u obliku ugovora s uvjetnim dijelovima, unijeti izmjenu pod određenim uvjetima u okviru njegova izvršavanja ili čak nametnuti najnižu razinu podugovaranja. Naposljetku, zbog tehničkih nesigurnosti koje su značajka programa Copernicus, ugovorne cijene ne mogu se uvijek točno predvidjeti i stoga je poželjno ugovore sklopiti u posebnom obliku u kojemu se ne navodi stroga fiksna cijena i koji uključuje klauzule za zaštitu financijskih interesa Unije.
(32)
Kako bi se program Copernicus zadržao u okviru svog maksimalnog iznosa smanjivanjem tehničkih rizika i rizika rasporeda kao i njihovih povezanih troškova u najvećoj mogućoj mjeri te osiguranjem održive pouzdanosti isporuke, Copernicus bi trebao maksimalno iskoristiti prethodna financijska i infrastrukturna ulaganja u javni sektor kao i industrijsko iskustvo i sposobnost stečene tijekom takvih ulaganja u GMES. To bi posebno trebalo vrijediti kad je riječ o periodičnim svemirskim i zemaljskim komponentama koje razvija ESA i države koje u tome sudjeluju u kontekstu izbornog programa svemirske komponente GMES-a uz financijsko sudjelovanje Unije. U potonjem slučaju naručitelji bi trebali propisno razmotriti uporabu pregovaračkog postupka bez prethodne objave poziva na nadmetanje ili istovjetnog poziva.
(33)
U svrhu postizanja ciljeva programa Copernicus na održivoj osnovi, potrebno je koordinirati aktivnosti različitih partnera uključenih u program te razvijati, utvrditi i upravljati kapacitetom za usluge i promatranje ispunjavajući zahtjeve korisnika. U tom kontekstu odbor (Odbor za program Copernicus) bi trebao pomagati Komisiji u osiguranju koordinacije doprinosa Unije, država članica i međuvladinih organizacija, uključujući i koordinaciju s privatnim sektorom, programu Copernicus, koristeći na najbolji mogući način postojeće kapacitete i identificirajući manjkavosti koje treba riješiti na razini Unije. Isto bi tako trebao pomoći Komisiji u nadziranju usklađene provedbe programa Copernicus. Kako dobro javno upravljanje zahtijeva jednoliko upravljanje programom Copernicus, brže donošenje odluka i ravnopravan pristup informacijama, predstavnici tijela kojima su povjerene zadaće provedbe proračuna trebali bi moći kao promatrači sudjelovati u radu Odbora za program Copernicus. Iz istih razloga predstavnici trećih zemalja i međunarodnih organizacija koji su sklopili međunarodni sporazum s Unijom mogu sudjelovati u radu Odbora za program Copernicus ovisno o sigurnosnim ograničenjima i u skladu s uvjetima tog sporazuma. Ti predstavnici ne bi trebali imati pravo sudjelovanja u postupcima glasovanja u Odboru za program Copernicus.
(34)
Rad subjekata kojima je Komisija dodijelila provedbene zadaće također bi trebao biti određen u usporedbi s pokazateljima uspješnosti. To će Europskom parlamentu i Vijeću biti pokazatelj napretka aktivnosti programa Copernicus i provedbe programa Copernicus.
(35)
Delegiranom Uredbom Komisije (EU) br. 1159/2013 (9) utvrđeni su uvjeti za registraciju i izdavanje dozvola za korisnike GMES-a i određeni su kriteriji za ograničavanje pristupa podacima namijenjenima GMES-u i informacijama usluga GMES-a.
(36)
Pristup korisnika podacima i informacijama proizvedenima u okviru programa Copernicus trebao bi biti dostupan na potpunoj, otvorenoj i besplatnoj osnovi podložno odgovarajućim uvjetima i ograničenjima kako bi se promoviralo njegovo korištenje i dijeljenje te kako bi se ojačala europska tržišta za praćenje Zemlje, posebno u nizvodnom (downstream) sektoru, s ciljem omogućavanja rasta i stvaranja radnih mjesta.
(37)
Komisija bi trebala surađivati s pružateljima podataka kako bi dogovorila uvjete licenciranja za podatke trećih strana u svrhu olakšavanja njihovog korištenja unutar programa Copernicus, u skladu s ovom Uredbom i primjenjivim pravima trećih strana.
(38)
U obzir bi trebalo uzeti prava pristupa podacima Sentinela programa Copernicus odobrena u okviru programa za svemirsku komponentu GMES-a kako ih je odobrio programski odbor ESA-e za promatranje Zemlje 24. rujna 2013.
(39)
Budući da je Copernicus civilni program pod civilnim nadzorom, prioritet bi trebalo biti prikupljanje podataka i proizvodnja informacija, uključujući slike visoke razlučivosti, koje ne predstavljaju rizik ili prijetnju sigurnosti Unije ili njezinih država članica. Međutim, kako za neke podatke i informacije programa Copernicus može biti potrebna zaštita, kako bi se osigurao siguran protok takvih informacija, u okviru područja primjene ove Uredbe, svi sudionici u programu Copernicus trebali bi osigurati naveden stupanj zaštite klasificiranih podataka EU-a jednakovrijedan onome iz sigurnosnih propisa određenih u Prilogu Odluci Komisije 2001/844/EZ, EZUČ, Euratom (10) i iz sigurnosnih pravila Vijeća određenih u Prilozima Odluci Vijeća 2013/488/EU (11).
(40)
Budući da neki podaci i informacije programa Copernicus, uključujući slike visoke razlučivosti, mogu imati učinak na sigurnost Unije ili njezinih država članica, u valjano utemeljenim slučajevima, Vijeće bi trebalo ovlastiti za donošenje mjera za rješavanje rizika i prijetnji sigurnosti Unije ili njezinih država članica.
(41)
Unija bi trebala biti vlasnik sve materijalne i nematerijalne imovine stvorene ili razvijene u okviru programa Copernicus. Kako bi se u potpunosti poštovala sva temeljna prava povezana s vlasništvom, trebalo bi postići potrebne dogovore s postojećim vlasnicima. Podrazumijeva se da odredbe o vlasništvu nad materijalnom imovinom utvrđene u ovoj Uredbi ne obuhvaćaju nematerijalna prava koja nisu prenosiva prema relevantnim nacionalnim zakonima. Takvo vlasništvo Unije ne bi smjelo dovoditi u pitanje mogućnost Unije da, u skladu s ovom Uredbom i kada to ocijeni prikladnim na temelju ocjene za svaki slučaj posebno, tu imovinu učini dostupnom trećim stranama ili da njome raspolaže. Posebice, Unija bi trebala moći prenijeti vlasništvo ili odobriti prava intelektualnog vlasništva koja proizlaze iz rada u okviru programa Copernicus u interesu većeg korištenja usluga programa Copernicus od strane daljnjih korisnika.
(42)
Financijski interes Unije trebao bi biti zaštićen prikladnim mjerama kroz ciklus izdataka, uključujući sprečavanje, prepoznavanje i istraživanje nepravilnosti, povrat sredstava koja su izgubljena, pogrešno uplaćena ili nepravilno iskorištena te, gdje je primjenjivo, administrativnim i financijskim kaznama u skladu s Financijskom uredbom.
(43)
S obzirom na to da je program Copernicus složen program, Komisiji bi trebali pomagati nezavisni stručnjaci koji predstavljaju širok spektar dionika, posebno uključujući stručnjake na području sigurnosnih pitanja koje predlažu države članice, predstavnike relevantnih nacionalnih tijela nadležnih za svemir i korisnike programa Copernicus, koji bi joj omogućili potrebna tehnička i znanstvena stručna znanja, kao i interdisciplinarne i međusektorske perspektive, uzimajući u obzir relevantne postojeće inicijative na razini Unije te na nacionalnoj i regionalnoj razini.
(44)
Provedbene ovlasti treba dodijeliti Komisiji kako bi se osigurali ujednačeni uvjeti za provedbu ove Uredbe o usvajanju godišnjeg radnog programa, tehničkih specifikacija za uslužne i svemirske komponente, sigurnosnih aspekata i mjera za promicanje konvergencije država članica u korištenju podataka i informacija programa Copernicus i njegovog pristupa tehnologiji i razvoju u promatranju Zemlje. Ove ovlasti trebale bi se izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (12).
(45)
S obzirom da je usmjeren prema korisniku, program Copernicus zahtijeva neprekidnu, učinkovitu uključenost korisnika, osobito u vezi definiranja i provjere zahtjeva usluge. Kako bi se ojačala uloga korisnika, njihovo bi sudjelovanje trebalo aktivno podupirati pomoću redovnih savjetovanja s krajnjim korisnicima iz javnog i privatnog sektora. U tu svrhu trebalo bi uspostaviti radnu skupinu („Korisnički forum”) radi pomaganja Odboru za program Copernicus pri utvrđivanju zahtjeva korisnika, verifikaciji sukladnosti usluga i koordinaciji korisnika iz javnog sektora.
(46)
Ovlast za usvajanje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) treba se dodijeliti Komisiji vezano za zahtjeve za podacima koji su potrebni za razvoj operativnih usluga, za uvjete i postupke koji se odnose na pristup podacima i informacijama, registraciju i korištenje podataka i informacija programa Copernicus, posebne tehničke kriterije potrebne za sprečavanje ometanja podataka i informacija programa Copernicus i kriterije za ograničavanje prikupljanja ili širenja podataka i informacija programa Copernicus zbog suprotstavljenih prava. Osobito je važno da Komisija provede prikladna savjetovanja tijekom pripremnih radnji, uključujući i ona na stručnoj razini. Kada Komisija priprema i sastavlja delegirane akte treba osigurati istodoban, pravodoban i prikladan prijenos odgovarajućih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću.
(47)
Trebalo bi nadzirati i ocjenjivati aktivnosti financirane na temelju ove Uredbe kako bi se omogućile prilagodbe i daljnji razvoj. Ocjena bi trebala posebno procjenjivati učinke politike podataka i informacija programa Copernicus na dionike, daljnje korisnike, utjecaj na poduzeća, kao i na nacionalna i privatna ulaganja u infrastrukturu za promatranje Zemlje. Ocjena također obuhvaća moguću buduću uključenost relevantnih europskih agencija, kao što je Agencija za europski GNSS (GSA). Kako bi se poboljšali rezultati i kapitalizirala iskustva i vještine stečene kroz provedbene faze programa Copernicus prilikom budućeg planiranja potrebno je primijeniti nove organizacijske modele osiguravajući dugoročne ekonomske obveze.
(48)
S obzirom na to da cilj ove Uredbe, odnosno uspostavu programa Copernicus, ne mogu dostatno ostvariti države članice,, jer se njime obuhvaćaju i paneuropske mogućnosti, a ovise i o koordiniranom pružanju usluga u svim državama članicama koje bi trebalo koordinirati na razini Unije, nego se zbog svog opsega i učinka djelovanja on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.
(49)
Ovom se Uredbom utvrđuje financijska omotnica koja za Europski parlament i Vijeće u okviru godišnjeg proračunskog postupka treba činiti glavni referentni iznos, u smislu točke 17. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (13).
(50)
Primjereno je uskladiti razdoblje financiranja ove Uredbe s onim određenim u Uredbi (EU, Euratom) br. 1311/2013. Ova bi se Uredba stoga trebala primjenjivati od 1. siječnja 2014.
(51)
Potrebno je također staviti izvan snage Uredbu (EU) br. 911/2010 kako bi se utvrdio odgovarajući okvir za upravljanje i financijsku potporu te kako bi se osigurao potpuno operativan program Copernicus. Sve mjere donesene na osnovi Uredbe (EU) br. 911/2010 trebale bi ostati važeće da bi se osigurao njezin kontinuitet,
DONIJELI SU OVU UREDBU:
POGLAVLJE I.
OPĆE I FINANCIJSKE ODREDBE
Članak 1.
Predmet
Ovom se Uredbom uspostavlja program Copernicus, Unijin program za promatranje i praćenje Zemlje (program Copernicus) i određuju se pravila njegove provedbe.
Članak 2.
Područje primjene
1. Program Copernicus je civilni program usmjeren prema korisnicima i pod civilnim nadzorom, koji nadograđuje postojeće nacionalne i europske kapacitete te osigurava nastavak aktivnosti koje su postignute u sklopu Globalnog praćenja okoliša i sigurnosti.
2. Program Copernicus sastoji se od sljedećih komponenti:
(a)
uslužne komponente koja osigurava dostavu informacija u sljedećim područjima: praćenje atmosfere, praćenje morskog okoliša, praćenje kopna, klimatskih promjena, upravljanje u kriznim situacijama, i sigurnost;
(b)
svemirske komponente koja osigurava održivo promatranje iz zraka za područja usluga iz točke (a);
(c)
in situ komponente koja osigurava koordinirani pristup promatranju pomoću opreme u zraku, na moru i na kopnu, za područja usluga iz točke (a).
3. Uspostavljaju se odgovarajuće poveznice i sučelja između komponenti iz stavka 2.
Članak 3.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe, primjenjuju se sljedeće definicije:
1.
„namjenske misije” znači svemirske misije za promatranje Zemlje koje se koriste u programu Copernicus te se njima upravlja u okviru programa Copernicus, osobito misije Sentinel;
2.
„dodatne misije” znači svemirske misije za promatranje Zemlje koje pružaju podatke programu Copernicus i nadopunjuju podatke iz namjenskih misija;
3.
„podaci namjenskih misija” znači svemirski podaci o promatranju Zemlje iz namjenskih misija koji se koriste u programu Copernicus;
4.
„podaci dodatnih misija” znači svemirski podaci o promatranju Zemlje iz dodatnih misija koji su licencirani ili dani na korištenje programu Copernicus;
5.
„in situ podaci” znači podaci promatranja iz kopnenih, morskih ili zračnih senzora kao i referentni i popratni podaci koji su licencirani ili dani na korištenje programu Copernicus;
6.
„podaci i informacije trećih strana” znači podaci i informacije koji su kreirani izvan područja primjene programa Copernicus te su potrebni za provedbu njegovih ciljeva;
7.
„podaci programa Copernicus” znači podaci namjenskih misija, podaci dodatnih misija i in situ podaci;
8.
„informacije programa Copernicus” znači informacije usluga programa Copernicus iz članka 5. stavka 1. nakon obrade ili modeliranja podataka programa Copernicus;
9.
„Korisnici programa Copernicus” znači:
(a)
temeljni korisnici programa Copernicus: institucije i tijela Unije, europska, nacionalna, regionalna ili lokalna tijela kojima je povjereno utvrđivanje, provedba, izvršavanje ili nadzor javne usluge ili politike u područjima iz članka 2. stavka 2. točke (a);
(b)
korisnici istraživači: sveučilišta i sve druge istraživačke i obrazovne organizacije;
(c)
komercijalni i privatni korisnici;
(d)
dobrotvorne, nevladine i međunarodne organizacije.
Članak 4.
Ciljevi
1. Program Copernicus doprinosi sljedećim općim ciljevima:
(a)
praćenju Zemlje kako bi podupro zaštitu okoliša i napore za civilnu zaštitu i civilnu sigurnost;
(b)
maksimiziranju društveno-gospodarske koristi, čime se podupire strategija Europa 2020. i njezini ciljevi za pametan, održiv i uključiv rast promicanjem korištenja promatranja Zemlje u aplikacijama i uslugama;
(c)
poticanju razvoja konkurentne europske svemirske i uslužne industrije te maksimiziranju prilika za europska poduzeća u razvoju i pružanju inovativnih sustava i usluga za promatranje Zemlje;
(d)
osiguravanju autonomnog pristupa znanju o okolišu i ključnim tehnologijama za usluge promatranja Zemlje i usluge geografskih informacija, čime se Europi omogućuje postizanje neovisnog donošenja odluka i djelovanja;
(e)
potpori i doprinosu europskim politikama te poticanju globalnih inicijativa kao što je GEOSS.
2. Kako bi se postigli opći ciljevi određeni u stavku 1., program Copernicus ima sljedeće određene ciljeve:
(a)
dugoročno i održivo pružanje točnih i pouzdanih podataka i informacija korisnicima programa Copernicus kako bi se omogućile usluge iz članka 5. stavka 1. i odgovorilo na zahtjeve temeljnih korisnika programa Copernicus;
(b)
pružanje održivog i pouzdanog pristupa podacima dobivenim u postupku promatranja iz zraka te informacijama s točnim tehničkim podacima koje su prikupile neovisne europske stanice za promatranje Zemlje i daljnji razvitak utemeljen na postojećim europskim i nacionalnim sredstvima i kapacitetima, nadopunjujući ih kad god je to potrebno;
(c)
pružanje održivog i pouzdanog pristupa in situ podacima uz osobito oslanjanje na postojeće kapacitete kojima se upravlja na europskoj i nacionalnim razinama te svjetskim sustavima i mrežama za promatranje.
3. Postizanje ciljeva određenih u stavcima 1. i 2. mjeri se sljedećim pokazateljima rezultata:
(a)
podacima i informacijama programa Copernicus omogućenima u skladu s odgovarajućim zahtjevima službi za okoliš, civilnu zaštitu i civilnu sigurnost;
(b)
povećana potražnja za podacima i informacijama programa Copernicus koja se mjeri napretkom u broju korisnika, opsegom pristupa podacima i informacijama s dodanom vrijednosti, kroz povećani broj nizvodnih (downstream) usluga i širenjem distribucije diljem država članica i Unije;
(c)
korištenje podataka i informacija programa Copernicus od strane institucija i tijela Unije, međunarodnih organizacija te europskih, nacionalnih, regionalnih ili lokalnih tijela, uključujući razinu razumijevanja korisnika i njihovo zadovoljstvo, te prednosti koje se pružaju europskim društvima;
(d)
prodor na tržište, uključujući širenje postojećih tržišta i stvaranje novih tržišta i konkurentnosti europskih nizvodnih (downstream) operatera;
(e)
trajna dostupnost podataka programa Copernicus koji podupiru usluge programa Copernicus.
Članak 5.
Uslužna komponenta programa Copernicus
1. Uslužna komponenta programa Copernicus sastoji se od sljedećih usluga:
(a)
usluge praćenja stanja atmosfere koja treba pružiti informacije o kvaliteti zraka na europskoj razini i o kemijskom sastavu atmosfere na globalnoj razini. Ona osobito pruža informacije o kvaliteti zraka prateći sustave na lokalnoj i nacionalnoj razini te bi trebala doprinijeti praćenju klimatskih varijabli o sastavu atmosfere, uključujući, ako je izvedivo, međudjelovanje sa šumskim krošnjama;
(b)
usluge praćenja morskog okoliša koja treba pružiti informacije o stanju i dinamici fizičkih oceanskih i morskih ekosustava za globalna oceanska i europska regionalna morska područja za potporu morske sigurnosti, doprinos praćenju otpadnih voda, morskih okolišnih, obalnih i polarnih regija te morskih resursa kao i meteorološko prognoziranje i praćenje klime;
(c)
usluge praćenja stanja kopna koja treba pružiti informacije o korištenju tla i prekrivenosti tla, kriosferi, klimatskim promjenama i biogeofizičkim varijablama, uključujući njihovu dinamiku, za potporu praćenju stanja od globalnog do lokalnog okoliša glede bioraznolikosti, tla, kopnenih i obalnih voda, šuma i vegetacije te prirodnih resursa, kao i općenitoj provedbi politika okoliša, poljoprivrede, razvoja, energetike, urbanističkog planiranja, infrastrukture i prometa;
(d)
usluge klimatskih promjena koja treba pružiti informacije kako bi se povećalo znanje u svrhu potpore politikama prilagođavanja klimatskim promjenama i ublažavanja njihovih posljedica. Ona osobito doprinosi utvrđivanju ključnih klimatskih varijabli, izradi klimatskih analiza, projekcija i pokazatelja na vremenskim i prostornim razinama relevantnim za strategije prilagođavanja klimatskim promjenama i ublažavanja njihovih posljedica za različita sektorska i društvena područja Unije;
(e)
usluge upravljanja kriznim situacijama koja treba pružiti informacije o odzivu u kriznim situacijama u vezi s različitim vrstama nepogoda uključujući meteorološke nepogode, geofizičke nepogode, nesreće koje namjerno ili nenamjerno izazove čovjek i ostale humanitarne katastrofe, kao i preventivne mjere, mjere pripravnosti, odziv i uspostava normalnog stanja;
(f)
sigurnosne usluge koja treba pružiti informacije za potporu izazovima civilne sigurnosti Europe vezanima za bolje sprečavanja kriza, za spremnost i kapacitete reagiranja, posebice za kontrolu granica i mora, ali isto tako i za potporu vanjskim aktivnostima Unije ne dovodeći u pitanje sporazume o suradnji koji bi mogli biti sklopljeni između Komisije i različitih tijela zajedničke vanjske i sigurnosne politike, posebno Satelitskog centra Europske unije.
2. Pružanje usluga iz stavka 1. uzima u obzir načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, isplativo je i prema potrebi decentralizirano kako bi se integrirali postojeći svemirski, in situ i referentni podaci i kapaciteti u državama članicama, izbjegavajući time dupliciranje. Izbjegava se prikupljanje novih podataka koji dupliciraju postojeće izvore, osim ako korištenje postojećih ili obnovljivih setova podataka nije tehnički izvedivo, isplativo ili nije moguće u zadanom roku.
Usluge uključuju stroge sustave kontrole kvalitete te pružaju informacije o razinama usluga, uključujući dostupnost, pouzdanost, kvalitetu i pravovremenost.
3. Kako bi se osigurao razvoj usluga iz stavka 1. i njihovo korištenje u javnom sektoru, također se poduzimaju sljedeće aktivnosti:
(a)
aktivnosti razvoja usmjerene na poboljšanje kvalitete i uspješnosti usluga, uključujući njihov razvoj i prilagodbu, izbjegavanje ili ublažavanje operativnih rizika te iskorištavanje sinergija s povezanim aktivnostima, kao što su one u okviru programa Obzor 2020.;
(b)
aktivnosti potpore koje se sastoje od mjera za promicanje korištenja podataka i informacija iz programa Copernicus:
i.
od strane tijela javne vlasti koja su nadležna za određivanje, uvođenje, provedbu ili praćenje javne usluge ili politike u područjima iz stavka 1. To uključuje izgradnju kapaciteta i razvoj standardnih postupaka i alata za ugradnju podataka i informacija iz programa Copernicus u tijek rada korisnika;
ii.
od strane drugih korisnika i nizvodnih (downstream) aplikacija. To uključuje aktivnosti širenja, osposobljavanja i distribucije.
Članak 6.
Svemirska komponenta programa Copernicus
1. Svemirska komponenta programa Copernicus pruža usluge praćenja iz svemira, a u prvom redu usluge iz članka 5. stavka 1.
2. Svemirska komponenta programa Copernicus sastoji se od namjenskih misija i podataka iz dodatnih misija te obuhvaća sljedeće aktivnosti:
(a)
omogućavanje promatranja iz svemira, što uključuje:
i.
izvršavanje, održavanje i funkcioniranje namjenskih misija, uključujući sustavno praćenje satelita, praćenje i kontrolu satelita, prijem, obrađivanje, arhiviranje i širenje podataka te trajnu kalibraciju i vrednovanje;
ii.
pružanje in situ podataka za kalibraciju i vrednovanje promatranja namjenskih misija;
iii.
pružanje, arhiviranje i širenje podataka dodatnih misija koji nadopunjuju podatke namjenskih misija;
(b)
aktivnosti kao odgovor na sve veće potrebe korisnika, što uključuje:
i.
prepoznavanje manjkavosti promatranja i specifikaciju novih namjenskih misija na temelju zahtjeva korisnika;
ii.
razvoj s ciljem modernizacije i dopunjavanja namjenskih misija, uključujući izradu i nabavu novih elemenata povezane svemirske infrastrukture;
(c)
zaštita satelita od opasnosti od sudara uzimajući u obzir program potpore za nadzor i praćenje u svemiru;
(d)
sigurna dekomisija satelita nakon isteka njihova trajanja
Članak 7.
In situ komponenta programa Copernicus
1. In situ komponenta programa Copernicus pruža pristup in situ podacima, a u prvom redu pruža usluge programa Copernicus iz članka 5. stavka 1.
Ona uključuje sljedeće aktivnosti:
(a)
pružanje in situ podataka za operativne usluge, uključujući in situ podatke trećih strana na međunarodnoj razini, na temelju postojećih mogućnosti;
(b)
koordinaciju i usklađivanje prikupljanja i pružanja in situ podataka;
(c)
tehničku pomoć Komisiji za uslužne zahtjeve za in situ podatke promatranja;
(d)
suradnju s in situ operaterima kako bi se promicala usklađenost razvojnih aktivnosti u vezi s infrastrukturom i mrežama in situ promatranja;
(e)
prepoznavanje manjkavosti in situ promatranja koje se ne mogu nadomjestiti postojećom infrastrukturom i mrežama, uključujući na globalnoj razini, te rješavanje tih manjkavosti uz poštovanje načela supsidijarnosti.
2. In situ podaci koriste se u programu Copernicus u skladu s primjenjivim pravima trećih strana, uključujući prava država članica, te primjenjivim ograničenjima korištenja ili redistribucije.
3. U skladu s člankom 58. stavkom 1. točkom (c) Financijske uredbe, Komisija može djelomično ili u cijelosti povjeriti aktivnosti u okviru in situ komponente operaterima usluga iz članka 11. stavka 1. ove Uredbe ili, ako je potrebna sveobuhvatna koordinacija, Europskoj agenciji za okoliš.
Članak 8.
Financijska omotnica
1. Financijska omotnica za provedbu aktivnosti iz članaka 5., 6. i 7. određena je na 4 291,48 milijuna EUR po tekućim cijenama za razdoblje od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020.
2. Iznos iz stavka 1. raspodjeljuje se u sljedeće kategorije rashoda po tekućim cijenama:
(a)
897,415 milijuna EUR za aktivnosti iz članaka 5. i 7.;
(b)
3 394,065 milijuna EUR za aktivnosti iz članka 6., uključujući najviši iznos od 26,5 milijuna EUR za aktivnosti iz članka 6. stavka 2. točke (c).
3. Komisija može preraspodijeliti sredstva iz jedne kategorije rashoda, kako je utvrđeno u stavku 2. točkama (a) i (b), u drugu kategoriju, do gornje granice od 10 % iznosa iz stavka 1. Ako preraspodjela dosegne ukupni iznos koji je veći od 10 % iznosa iz stavka 1., Komisija se savjetuje s Odborom za program Copernicus, u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 30. stavka 3.
4. Kamate ostvarene plaćanjem pretfinanciranja subjektima odgovornim za neizravnu provedbu proračuna dodjeljuju se aktivnostima podložnim sporazumu o delegiranju ili ugovoru sklopljenom između Komisije i dotičnog subjekta. U skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja, subjekti nadležni za neizravnu provedbu proračuna otvaraju račune kako bi se financijska sredstva i odgovarajuće kamate mogle raspoznati.
5. Europski parlament i Vijeće odobravaju godišnja odobrena sredstva u granicama višegodišnjeg financijskog okvira. Za aktivnosti čije je vremensko trajanje duže od jedne financijske godine proračunske obveze mogu biti podijeljene na nekoliko godina kroz godišnje obročne uplate.
6. Financijska dodjela za Copernicus također može pokrivati troškove u vezi s aktivnostima pripreme, praćenja, kontrole, revizije i ocjene koje su izravno potrebne za upravljanje programom Copernicus i postizanje njegovih ciljeva, uključujući studije, sastanke, informativne i komunikacijske aktivnosti, kao i troškove u vezi s IT mrežama koje se usredotočuju na obradu informacija i razmjenu podataka.
7. Komisija može povjeriti provedbu programa Copernicus subjektima iz članka 58. stavka 1. točke (c) Financijske uredbe. Ako se proračun programa Copernicus provodi neizravnim upravljanjem na temelju članka 10. stavka 3. ili članka 11. stavka 1., pravila o nabavi tijela kojima su povjerene zadaće provedbe proračuna primjenjuju se u mjeri u kojoj je to dopušteno u skladu s člankom 60. Financijske uredbe. Potrebna posebna usklađenja s ovim pravilima, kao i aranžmani za produljenje postojećih ugovora, definiraju se u odgovarajućim sporazumima o delegiranju.
POGLAVLJE II.
UPRAVLJANJE PROGRAMOM COPERNICUS
Članak 9.
Uloga Komisije
1. Komisija preuzima cjelokupnu odgovornost za program Copernicus i za koordinaciju njegovih različitih komponenti. Komisija upravlja financijskim sredstvima dodijeljenim na temelju ove Uredbe te nadgleda provedbu programa Copernicus, uključujući određivanje prioriteta, sudjelovanje korisnika, troškove, rokove, uspješnost i nabavu.
2. Komisija u ime Unije i u području svoje nadležnosti upravlja odnosima s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama, osiguravajući koordinaciju programa Copernicus s aktivnostima na nacionalnoj i međunarodnoj razini te na razini Unije.
3. Komisija omogućuje koordinirane doprinose država članica usmjerene na operativne isporuke usluga i dugoročnu dostupnost potrebnih podataka praćenja.
4. Komisija podržava odgovarajući razvoj usluga programa Copernicus te osigurava komplementarnost, usklađenost i povezanost programa Copernicus i drugih relevantnih politika, instrumenata, programa i djelovanja Unije kako bi se osiguralo da te politike, instrumenti, programi i djelovanja ostvaruju korist od usluga programa Copernicus.
5. Komisija potiče dugoročno, stabilno ulagačko okruženje i konzultira se s dionicima prilikom donošenja odluka o mijenjanju proizvoda usluga podataka i informacija programa Copernicus obuhvaćenih ovom Uredbom.
6. Komisija je dužna osigurati da svi subjekti kojima su povjerene zadaće provedbe pružaju njihove usluge svim državama članicama.
7. Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 31. o uspostavi zahtjeva za podatke za razvoj uslužne komponente programa Copernicus iz članka 5. stavka 1.
8. Komisija donosi provedbene akte, u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 30. stavka 4., u vezi s:
(a)
tehničkim specifikacijama za uslužnu komponentu programa Copernicus iz članka 5. stavka 1. u vezi s njezinom provedbom;
(b)
tehničkim specifikacijama svemirske komponente programa Copernicus iz članka 6. u vezi s njezinom provedbom i razvojem na temelju zahtjeva korisnika.
9. Komisija državama članicama i Europskom parlamentu pravovremeno pruža sve relevantne informacije u vezi s programom Copernicus, osobito u pogledu upravljanja rizikom, ukupnog troška, godišnjih operativnih troškova svakog značajnog elementa infrastrukture programa Copernicus, rokova, uspješnosti, nabave i procjene upravljanja pravima intelektualnog vlasništva.
Članak 10.
Uloga Europske svemirske agencije
1. Komisija sklapa sporazum o delegiranju s ESA-om te joj povjerava sljedeće zadaće:
(a)
osiguravanje tehničke koordinacije svemirske komponente programa Copernicus;
(b)
definiranje cjelokupne sistemske arhitekture za svemirsku komponentu programa Copernicus i njezin razvoj na temelju zahtjeva korisnika koje koordinira Komisija;
(c)
upravljanje dodijeljenim sredstvima;
(d)
osiguravanje postupaka nadzora i kontrole.
(e)
razvoj novih namjenskih misija;
(f)
osiguravanje namjenskih misija koje se ponavljaju;
(g)
upravljanje namjenskim misijama, osim onih kojima upravlja EUMETSAT u skladu sa stavkom 2. ovog članka;
(h)
koordiniranje shemom za pristup podacima dodatnih misija za potrebe usluga programa Copernicus;
(i)
pribavljanje prava pristupa i vođenje pregovora o uvjetima korištenja komercijalnih satelitskih podataka za potrebe usluga programa Copernicus iz članka 5. stavka 1.
2. Komisija sklapa sporazum o delegiranju s EUMETSAT-om te mu povjerava odgovornost za upravljanje namjenskim misijama i pružanje pristupa podacima dodatnih misija, na temelju njegova mandata i stručnosti.
3. Sporazumi o delegiranju s ESA-om i EUMETSAT-om sklapaju se na temelju odluke o delegiranju koju donosi Komisija u skladu s člankom 58. stavkom 1. točkom (c) Financijske uredbe.
4. U skladu s člankom 60. Financijske uredbe, ESA i EUMETSAT postupaju, kada je primjereno, u svojstvu javnih naručitelja i imaju ovlast za donošenje odluka o provedbi i koordinaciji zadaća u vezi s nabavom koje su im delegirane.
5. U sporazumima o delegiranju utvrđuju se, ako je to potrebno za delegirane zadaće i provedbu proračuna, opći uvjeti za upravljanje financijskim sredstvima povjerenima ESA-i i EUMETSAT-u te se u njima prema potrebi uzima u obzir ESA-in dugoročni scenarij (LTS). Posebice se u tim sporazumima utvrđuju aktivnosti koje je potrebno provesti s obzirom na razvoj, nabavu i funkcioniranje svemirske komponente programa Copernicus, relevantno financiranje, postupke upravljanja te mjere praćenja i kontrole, mjere primjenjive u slučaju nepravilne provedbe ugovora u pogledu troškova, rokova, uspješnosti i nabave, kao i pravila u vezi s vlasništvom sve materijalne i nematerijalne imovine.
6. Mjerama praćenja i kontrole osobito je predviđen sustav privremenog predviđanja troškova u svrhu pružanja sustavnih informacija Komisiji o troškovima i rokovima te, u slučaju razlike između planiranih proračuna, uspješnosti i rokova, u svrhu poduzimanja korektivnih mjera kako bi se osigurala provedba aktivnosti u okviru dodijeljenih proračuna.
7. O odluci o delegiranju iz ovog članka stavka 3. obvezno je savjetovati se s Odborom za program Copernicus, u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 30. stavka 3. Odbor za program Copernicus mora biti obaviješten unaprijed o sporazumima o delegiranju koje Unija, koju predstavlja Komisija, treba sklopiti s ESA-om i EUMETSAT-om.
8. Komisija obavješćuje Odbor za program Copernicus o rezultatima ocjene javnih natječaja i ugovora koje ESA i EUMETSAT trebaju sklopiti sa subjektima iz privatnog sektora, uključujući o informacijama u vezi s podugovaranjem.
Članak 11.
Operateri usluga
1. Komisija može povjeriti zadaće provedbe uslužne komponente, putem sporazuma o delegiranju ili ugovornih aranžmana, ako je to propisno opravdano zbog posebne prirode djelovanja i postojećeg posebnog stručnog znanja, mandata, funkcioniranja i kapaciteta upravljanja, između ostalog sljedećim subjektima:
(a)
Europskoj agenciji za okoliš (EEA);
(b)
Europskoj agenciji za upravljanje operativnom suradnjom na vanjskim granicama država članica Europske unije (FRONTEX);
(c)
Europskoj agenciji za pomorsku sigurnost (EMSA);
(d)
Satelitskom centru Europske unije (SATCEN);
(e)
Europskom centru za srednjoročne vremenske prognoze (ECMWF);
(f)
drugim relevantnim europskim agencijama, grupacijama ili konzorcijima nacionalnih tijela.
Sporazumi o delegiranju s operaterima usluga sklapaju se na temelju odluke o delegiranju koju donosi Komisija u skladu s člankom 58. stavkom 1. točkom (c) Financijske uredbe.
2. Izborom subjekata iz stavka 1. uzima se u obzir isplativost delegiranja tih zadaća i učinak na strukturu uprave tih subjekata i na njihove financijske i ljudske resurse.
3. O odluci o delegiranju iz ovog članka stavka 1. obvezno je savjetovati se s Odborom za program Copernicus u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 30. stavka 3. Odbor za program Copernicus mora biti obaviješten unaprijed o sporazumima o delegiranju koje Unija, koju predstavlja Komisija, treba sklopiti s operaterima usluga.
Članak 12.
Program rada Komisije
1. Komisija provedbenim aktom donosi godišnji program rada za program Copernicus u skladu s člankom 84. Financijske uredbe.
2. Godišnji program rada uključuje plan provedbe koji podrobno navodi aktivnosti koje se odnose na komponente programa Copernicus iz članaka 5., 6. i 7. te mora biti dalekovidan i uzimati u obzir sve veće potrebe korisnika i tehnološki razvoj.
3. Taj se provedbeni akt donosi u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 30. stavka 4. ove Uredbe.
Članak 13.
Suradnja s državama članicama
1. Komisija surađuje s državama članicama kako bi poboljšala razmjenu podataka i informacija između njih te potaknula razvoj distribucije podataka na regionalnoj i lokalnoj razini. Cilj je Komisije osigurati da su potrebni podaci i informacije dostupne programu Copernicus. Dodatne misije, usluge i in situ infrastrukture država članica smatraju se ključnim doprinosima programu Copernicus.
2. Komisija putem provedbenih akata može donijeti mjere za promicanje korištenja podataka i informacija iz programa Copernicus od strane država članica te za potporu njihovom pristupu tehnologiji i razvoju u promatranju Zemlje. Takve mjere ne narušavaju slobodno tržišno natjecanje. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 30. stavka 4.
POGLAVLJE III.
JAVNA NABAVA
ODJELJAK I.
Opće odredbe koje se primjenjuju na javnu nabavu
Članak 14.
Opća načela
Ne dovodeći u pitanje članak 8. stavak 7. i mjere potrebne kako bi se zaštitili ključni interesi sigurnosti Unije ili javna sigurnost ili kako bi se postigla usklađenost sa zahtjevima Unije u pogledu kontrole izvoza, na program Copernicus se primjenjuju Financijska uredba te osobito načela otvorenog pristupa i poštenog tržišnog natjecanja diljem industrijskog dobavljačkog lanca, natječaji na temelju transparentnih i pravovremenih informacija, jasno priopćavanje primjenjivih pravila nabave, kriterija odabira i dodjele te drugih relevantnih informacija omogućujući svim potencijalnim ponuđačima jednaka pravila igre.
Članak 15.
Posebni ciljevi
Tijekom postupka nabave javni naručitelji u svojim pozivima za podnošenje ponuda moraju biti usmjereni na postizanje sljedećih ciljeva:
(a)
promicanje što šireg i otvorenijeg sudjelovanja svih gospodarskih subjekata diljem Unije, posebno novih sudionika i MSP-ova, uključujući poticanje ponuditelja na podugovaranje;
(b)
izbjegavanje moguće zlouporabe vladajućeg položaja i oslanjanja na jednog dobavljača;
(c)
iskorištavanje prednosti prethodnih ulaganja u javni sektor te uzimanje u obzir iskustava te industrijskog znanja i vještina, osiguravajući pritom sukladnost s pravilima konkurentnog natjecanja;
(d)
osiguravanje nabave iz više izvora kad god je to moguće kako bi se zajamčila bolja sveobuhvatna kontrola programa Copernicus, njegovih troškova i rokova;
(e)
uzimanje u obzir, kad god je to moguće, ukupnog troška tijekom korisnog životnog ciklusa proizvoda, usluge ili radova za koje je raspisan poziv za podnošenje ponuda.
ODJELJAK II.
Posebne odredbe koje se primjenjuju na javnu nabavu
Članak 16.
Uspostava uvjeta za pravedno tržišno natjecanje
Javni naručitelj poduzima prikladne mjere kako bi osigurao uvjete za pravedno tržišno natjecanje ako prethodni angažman gospodarskog subjekta u aktivnostima povezanim s predmetom poziva za podnošenje ponuda:
(a)
tom gospodarskom subjektu može osigurati značajne prednosti u pogledu privilegiranih informacija te stoga dovesti u pitanje poštovanje pravila o jednakom postupanju; ili
(b)
može utjecati na normalne uvjete tržišnog natjecanja ili nepristranost i objektivnost dodjele ili izvršavanja ugovora.
Te mjere ne smiju narušiti tržišno natjecanje, ili ugroziti jednako postupanje ili povjerljivost prikupljenih podataka o poduzećima, njihovim poslovnim odnosima i strukturi troškova. U tom kontekstu tim mjerama uzima se u obzir priroda i pojedinosti dotičnog ugovora.
Članak 17.
Sigurnost informacija
Ako ugovori obuhvaćaju, sadrže ili ako se njima zahtijevaju klasificirane informacije, javni naručitelj dužan je u natječajnoj dokumentaciji odrediti mjere i zahtjeve potrebne kako bi se zajamčila sigurnost takvih informacija na odgovarajućoj razini.
Članak 18.
Pouzdanost dobave
Javni naručitelj određuje u natječajnoj dokumentaciji svoje zahtjeve u vezi s pouzdanošću dobave i pružanjem usluga u okviru izvršavanja ugovora.
Članak 19.
Ugovor s uvjetnim dijelovima
1. Javni naručitelj može dodijeliti ugovor u obliku ugovora s uvjetnim dijelovima.
2. Ugovor s uvjetnim dijelovima uključuje fiksni dio popraćen proračunskim obvezama, što rezultira čvrstom obvezom pružanja radova, robe ili usluga ugovorenih za taj dio te jedan ili više dijelova koji su uvjetovani proračunom i izvršavanjem. Dokumentacija ponude odnosi se na posebne značajke ugovora s uvjetnim dijelovima. Ta se obilježja posebice odnose na predmet ugovora, cijenu ili dogovore o utvrđivanju cijene i dogovore u vezi s isporukom radova, robe i pružanjem usluga u svakom dijelu.
3. Obveze iz fiksnog dijela dio su jedinstvene cjeline; isto vrijedi za obveze iz svakog uvjetnog dijela, uzimajući u obzir obveze u okviru prethodnih dijelova.
4. Izvršavanje svakog uvjetnog dijela podložno je odluci javnog naručitelja o kojoj je ugovaratelj obaviješten u skladu s ugovorom. Kada je uvjetni dio potvrđen uz zakašnjenje ili kada nije potvrđen, ugovaratelj može primiti naknadu za premještaj ili za neizvođenje ako je tako određeno u ugovoru i uvjetima ugovora.
5. Ako u vezi s određenim dijelom javni naručitelj smatra da radovi, roba ili usluge ugovoreni za taj dio nisu ispunjeni, on može zahtijevati odštetu i raskinuti ugovor ako je tako predviđeno u ugovoru i uvjetima ugovora.
Članak 20.
Ugovori s povratom troškova
1. Javni naručitelj može se odlučiti za ugovor s potpunim ili djelomičnim povratom troškova do određene najviše cijene, na temelju uvjeta utvrđenih u stavku 2.
Iznos koji se treba platiti za takve ugovore sastoji se od povrata svih izravnih troškova ugovaratelja prilikom izvršavanja ugovora, poput troškova radne snage, materijala, potrošne robe, i korištenja opreme i infrastruktura potrebnih za izvršavanje ugovora. Ti se troškovi uvećavaju za fiksni honorar koji pokriva neizravne troškove i dobit ili svotu koja pokriva neizravne troškove i poticajne naknade pod uvjetom ostvarivanja ciljeva u zadanom roku.
2. Javni naručitelj može se odlučiti za ugovor s potpunim ili djelomičnim povratom troškova ako je objektivno nemoguće odrediti točnu fiksnu cijenu te ako se može dokazati da bi takva fiksna cijena bila pretjerano visoka zbog nesigurnosti u vezi s izvršavanjem ugovora jer:
(a)
se ugovor sastoji od vrlo složenih obilježja ili obilježja za koja je potrebno korištenje nove tehnologije te stoga uključuje znatan broj tehničkih rizika; ili
(b)
se s aktivnostima podložnim ugovoru mora iz operativnih razloga započeti odmah iako još nije moguće u potpunosti odrediti pouzdanu fiksnu cijenu zbog značajnih rizika ili zato što izvršavanje ugovora ovisi o izvršavanju drugih ugovora.
3. Najviša cijena u slučaju ugovora s potpunim ili djelomičnim povratom troškova jest najviša cijena koja se može isplatiti. Ta cijena može se premašiti samo u opravdanim iznimnim okolnostima uz prethodno odobrenje javnog naručitelja.
4. Natječajna dokumentacija postupka nabave za ugovor s potpunim ili djelomičnim povratom troškova mora sadržavati:
(a)
vrstu ugovora, odnosno podatke o tome radi li se o ugovoru s potpunim ili djelomičnim povratom troškova do određene najviše cijene;
(b)
u slučaju ugovora s djelomičnim povratom troškova, elemente ugovora koji su podložni povratu troškova;
(c)
ukupnu najvišu cijenu;
(d)
kriterije dodjele koji moraju omogućiti evaluaciju vjerodostojnosti procijenjenog ukupnog proračuna, mehanizama za utvrđivanje tih troškova i dobiti navedenih u ponudi koju treba procijeniti;
(e)
mehanizme uvećavanja iz stavka 1. koje treba primijeniti na izravne troškove;
(f)
pravila i postupke kojima se utvrđuje prihvatljivost troškova koje je ponuditelj predvidio za izvršavanje ugovora, u skladu s načelima određenim u stavku 5.;
(g)
računovodstvena pravila koja su obvezujuća za ponuditelje;
(h)
u slučaju ugovora s djelomičnim povratom troškova koji treba pretvoriti u ugovor s fiksnom ugovorenom cijenom, parametre takve pretvorbe.
5. Troškovi koje je ugovaratelj prijavio tijekom izvršavanja ugovora s djelomičnim ili potpunim povratom troškova prihvatljivi su samo u sljedećim slučajevima:
(a)
ako su zaista nastali tijekom trajanja ugovora, uz iznimku troškova za opremu, infrastrukture i nematerijalnu dugotrajnu imovinu potrebnih za izvršavanje ugovora za koje se može dobiti naknada za njihovu ukupnu kupovnu vrijednost;
(b)
ako su navedeni u procijenjenom ukupnom proračunu koji može biti revidiran izmjenom inicijalnog ugovora;
(c)
ako su nužni za izvršavanje ugovora;
(d)
ako proizlaze iz i pripisuju se izvršavanju ugovora;
(e)
ako ih se može raspoznati, provjeriti, ako su zabilježeni u računovodstvenoj dokumentaciji ugovaratelja i utvrđeni u skladu sa računovodstvenim normama navedenim u specifikacijama i u ugovoru;
(f)
ako su usklađeni sa zahtjevima mjerodavnog poreznog i socijalnog prava;
(g)
ako ne odstupaju od uvjeta ugovora;
(h)
ako su razumni, opravdani te usklađeni sa zahtjevima dobrog financijskog upravljanja, posebno s obzirom na ekonomičnost i učinkovitost.
Ugovaratelj je odgovoran za vlastito troškovno računovodstvo i za dobro vođenje računovodstvenih evidencija ili bilo kojeg drugog dokumenta nužnog kako bi se dokazali nastali troškovi čiji se povrat traži i njihova usklađenost s načelima određenim u ovom članku. Troškovi koje ugovaratelj ne može dokazati smatraju se neprihvatljivima te se njihov povrat odbija.
6. Javni naručitelj odgovoran je za sljedeće zadaće u svrhu osiguravanja pravilnog izvršavanja ugovora s povratom troškova:
(a)
određivanje najrealističnije moguće najviše cijene, uz istodobno osiguravanje potrebne fleksibilnosti kako bi se u obzir uzele tehničke poteškoće;
(b)
pretvaranje ugovora s djelomičnim povratom troškova u ugovor s fiksnom ugovorenom cijenom čim postane moguće utvrditi takvu fiksnu cijenu tijekom izvršavanja ugovora. Zbog toga on utvrđuje parametre pretvorbe kako bi ugovor koji je zaključen na temelju povrata troškova pretvorio u ugovor s fiksnom ugovorenom cijenom;
(c)
provođenje mjera praćenja i inspekcije koje osobito služe kao sustav predviđanja procijenjenih troškova;
(d)
određivanje prikladnih načela, alata i postupaka za provedbu ugovora, posebno za raspoznavanje i provjeru prihvatljivosti troškova koje su ugovaratelj ili njegovi podugovaratelji prijavili tijekom izvršavanja ugovora te za izmjene ugovora;
(e)
provjeravanje pridržavaju li se ugovaratelj i njegovi podugovaratelji računovodstvenih normi određenih u ugovoru te poštuju li obvezu predočavanja svoje računovodstvene dokumentacije koja bi trebala predstavljati stvaran i pravedan pregled računa;
(f)
prilikom izvršavanja ugovora neprestano osiguravanje učinkovitosti načela, alata i postupaka iz točke (d).
Članak 21.
Izmjene
Javni naručitelj i izvođači radova mogu izmijeniti ugovor uvođenjem izmjena i dopuna uz ispunjenje svih sljedećih uvjeta:
(a)
ako to ne mijenja predmet ugovora;
(b)
ako to ne utječe na ekonomsku ravnotežu ugovora;
(c)
ako time nisu uvedeni uvjeti koji bi, da su bili prvotno navedeni u ugovornoj dokumentaciji, omogućili prijavu drugim ponuditeljima, a ne onima izvorno prijavljenima, ili koji bi omogućili odabir druge ponude, a ne one izvorno odabrane.
Članak 22.
Podugovaranje
1. Javni naručitelj od ponuditelja zahtijeva da dio ugovora ponudi podugovarateljima kroz konkurentno nadmetanje na primjerenim razinama podugovaranja s poduzećima koja nisu dio iste skupine u kojoj je ponuditelj, posebno novim sudionicima te malim i srednjim poduzećima.
2. Javni naručitelj nalaže da traženi udio ugovora bude ponuđen na podugovaranje u obliku raspona od najmanjeg do najvećeg postotka. Pri određivanju tih postotaka javni naručitelj vodi računa o tome da ti postoci budu razmjerni ciljevima i vrijednosti ugovora, uzimajući u obzir prirodu sektora dotične aktivnosti te posebno konkurentne uvjete i uočen industrijski potencijal.
3. Ako ponuditelj u svojoj ponudi naznači da ne namjerava niti jedan udio ugovora ponuditi podugovarateljima ili da namjerava ponuditi udio manji od minimuma raspona navedenog u stavku 2., tada to mora obrazložiti javnom naručitelju. Javni naručitelj te informacije dostavlja Komisiji.
4. Javni naručitelj može odbiti podugovaratelje koje je kandidat izabrao tijekom faze postupka dodjele glavnog ugovora ili koje je izabrao ponuditelj izabran za izvršavanje ugovora. Odluku o odbijanju, koja može biti utemeljena samo na kriterijima za odabir ponuditelja za glavni ugovor, obrazlaže pismeno.
POGLAVLJE IV.
POLITIKA PODATAKA I SIGURNOSNA POLITIKA
Članak 23.
Politika podataka i informacija programa Copernicus
1. Politika podataka i informacija programa Copernicus za aktivnosti financirane u okviru programa Copernicus podupire ciljeve iz članka 4. i ciljeve u nastavku:
(a)
promicanje uporabe i razmjene informacija i podataka programa Copernicus;
(b)
jačanje europskih tržišta za promatranje Zemlje, posebno u nizvodnom (downstream) sektoru, s ciljem omogućavanja rasta i stvaranja radnih mjesta;
(c)
doprinos održivosti i kontinuitetu osiguravanja podataka i informacija programa Copernicus;
(d)
podrška europskim istraživačkim, tehnološkim i inovacijskim zajednicama.
2. Pristup podacima iz namjenskih misija i informacijama prikupljenim u sklopu programa Copernicus bit će moguć pomoću platformi za širenje podataka programa Copernicus, u prethodno definiranim tehničkim uvjetima, te potpun, otvoren i besplatan, uz sljedeća ograničenja:
(a)
uvjeti licenciranja za podatke i informacije trećih strana;
(b)
format, karakteristike i načini širenja;
(c)
sigurnosni interesi i vanjski odnosi Unije i njezinih država članica;
(d)
zbog sigurnosnih i tehničkih razloga, rizik od ometanja sustava koji proizvodi podatke i informacije programa Copernicus;
(e)
osiguravanje pouzdanog pristupa podacima i informacijama programa Copernicus za europske korisnike.
Članak 24.
Uvjeti i ograničenja za pristup i uporabu podataka i informacija programa Copernicus
1. Komisija, uvažavajući politike podataka i informacija trećih strana i ne dovodeći u pitanje pravila i postupke primjenjive na svemirsku infrastrukturu i in situ infrastrukturu pod nacionalnom kontrolom ili pod kontrolom međunarodnih organizacija, može donijeti delegirane akte u skladu s člankom 31. s obzirom na:
(a)
uvjete i postupke pristupa, registracije i korištenja podataka i informacija programa Copernicus, uključujući načine njihovog širenja;
(b)
specifične tehničke kriterije potrebne za sprečavanje ometanja podataka i informacija programa Copernicus, uključujući prioritet pristupa;
(c)
kriterije i postupke zabrane pribavljanja ili širenja podataka i informacija programa Copernicus zbog suprotstavljenih prava.
2. Komisija, uvažavajući politike podataka i informacija trećih strana i ne dovodeći u pitanje pravila i postupke primjenjive na svemirsku infrastrukturu i in situ infrastrukturu pod nacionalnom kontrolom ili pod kontrolom međunarodnih organizacija, može donijeti mjere u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 30. stavka 4. vezano uz:
(a)
tehničke specifikacije za prijenos i korištenje podataka namjenskih misija prenesenih u prijemne postaje ili putem namjenskih širokopojasnih veza koje nisu dio programa Copernicus;
(b)
tehničke specifikacije za arhiviranje podataka i informacija programa Copernicus.
3. Komisija utvrđuje relevantne uvjete i postupke licenciranja za podatke namjenskih misija i informacije programa Copernicus te prijenos satelitskih podataka u prijemne postaje ili putem namjenskih širokopojasnih veza postajama koje nisu dio programa Copernicus u skladu s ovom Uredbom i primjenjivim pravima treće strane.
Članak 25.
Zaštita sigurnosnih interesa
1. Komisija ocjenjuje okvir sigurnosti programa Copernicus uzimajući u obzir ciljeve iz članka 4. U tu svrhu Komisija procjenjuje potrebne sigurnosne mjere koje se osmišljavaju kako bi se izbjegle bilo kakve opasnosti ili prijetnje interesima ili sigurnosti Unije ili njezinih država članica, posebno kako bi se osigurala sukladnost s načelima određenim u Odluci 2001/844/EZ, EZUČ, Euratom i Odluci 2013/488/EU.
2. Komisija na temelju evaluacije iz stavka 1. putem provedbenih akata utvrđuje potrebne tehničke specifikacije u vezi sa sigurnosti programa Copernicus. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 30. stavka 4.
3. Kako bi odredila tehničke specifikacije o okviru sigurnosti iz stavka 2., Komisiji mogu pomoći neovisni stručnjaci iz zemalja članica.
4. Neovisno o stavku 2., Vijeće donosi mjere koje će se poduzeti u slučajevima kada bi podaci ili informacije iz programa Copernicus mogli utjecati na sigurnost Unije ili njezinih država članica.
5. Ako se unutar programa Copernicus generiraju klasificirani podaci EU-a ili se njima rukuje, svi sudionici dužni su osigurati razinu zaštite jednakovrijednu onoj iz propisa određenih u Prilogu Odluci 2001/844/EZ, EZUČ, Euratom i u prilozima Odluci 2013/488/EU.
POGLAVLJE V.
RAZNO
Članak 26.
Međunarodna suradnja
1. U programu Copernicus mogu sudjelovati sljedeće zemlje ili međunarodne organizacije na temelju odgovarajućih sporazuma:
(a)
zemlje Europskog udruženja za slobodnu trgovinu (EFTA) koje su ugovorne stranke Sporazuma o EGP-u u skladu s uvjetima određenima Sporazumom o EGP-u;
(b)
zemlje kandidatkinje, kao i potencijalni kandidati za koje se u skladu s pripadajućim okvirnim sporazumima ili protokolom sporazuma o pridruživanju utvrđuju opća načela i uvjeti za sudjelovanje takvih zemalja u programima Unije;
(c)
Švicarska Konfederacija, ostale treće zemlje koje nisu navedene u točkama (a) i (b) i međunarodne organizacije, u skladu sa sporazumima koje je zaključila Unija sa tim trećim zemljama i međunarodnim organizacijama u skladu s člankom 218. UFEU-a, u kojima se određuju uvjeti i detaljna pravila za njihovu uključenost.
2. Zemlje ili međunarodne organizacije iz stavka 1. programu Copernicus mogu pružiti financijsku potporu ili doprinose u naravi. Ta financijska potpora i ti doprinosi vanjski su prihod dodijeljen u skladu s člankom 21. stavkom 2. Financijske uredbe i prihvatljivi su prema uvjetima i odredbama sporazuma koji je zaključen s odnosnom trećom zemljom ili međunarodnom organizacijom.
3. Program Copernicus može se baviti i međunarodnom koordinacijom sustava za promatranje i s time povezanom razmjenom podataka kako bi ojačao svoju globalnu dimenziju i komplementarnost uzimajući u obzir postojeće međunarodne sporazume i postupke koordinacije.
Članak 27.
Zaštita financijskih interesa Unije
1. Komisija poduzima prikladne mjere kako bi osigurala da se štite financijski interesi Unije, kada se provode radnje koje se financiraju u okviru programa Copernicus, primjenom preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i bilo koje druge nezakonite aktivnosti učinkovitim provjerama i, ako su otkrivene nepravilnosti, naplatom iznosa koji je pogrešno plaćen i, prema potrebi, učinkovitim, proporcionalnim, odvraćajućim i administrativnim financijskim kaznama.
2. Komisija ili njezini predstavnici te Revizorski sud imaju ovlasti za reviziju, na temelju dokumenata i na licu mjesta, svih korisnika bespovratnih sredstava, ugovaratelja i podugovaratelja koji su primili bespovratna sredstva Unije u okviru programa Copernicus.
3. Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provesti istrage, uključujući provjere na terenu i inspekcije, u skladu s odredbama i postupcima utvrđenima Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (14) te Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (15) radi utvrđivanja je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti koja utječe na financijske interese Unije u vezi sa sporazumom o dodjeli bespovratnih sredstava ili odlukom o dodjeli bespovratnih sredstava ili ugovorom koji se financira u okviru programa Copernicus.
4. Ne dovodeći u pitanje stavke 1., 2. i 3., sporazumi o suradnji s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama, ugovori, sporazumi o bespovratnim sredstvima te odluke o bespovratnim sredstvima koji proizlaze iz provedbe programa Copernicus sadrže odredbe koje izričito ovlašćuju Komisiju, Revizorski sud i OLAF za provedbu takvih revizija i istraga u skladu s odgovarajućim nadležnostima.
Članak 28.
Vlasništvo
1. Unija je vlasnik ukupne materijalne i nematerijalne imovine stvorene ili razvijene u sklopu programa Copernicus. U tu svrhu, sporazumi se zaključuju s trećim stranama, prema potrebi, s obzirom na postojeća vlasnička prava.
2. Odredbe i uvjeti vezani uz prijenos vlasništva Uniji određeni su sporazumima navedenima u stavku 1.
3. Komisija u odgovarajućem okviru osigurava optimalno korištenje imovine navedene u ovom članku; posebno što je djelotvornije moguće upravlja pravima intelektualnog vlasništva vezanim uz Copernicus, uzimajući u obzir potrebu zaštite i davanja vrijednosti pravima intelektualnog vlasništva Unije, interese svih dionika i potrebu skladnog razvoja tržišta i novih tehnologija te kontinuitet usluga. U tu svrhu osigurava da ugovori sklopljeni u okviru programa Copernicus uključuju mogućnost da se prava intelektualnog vlasništva koja proizlaze iz rada koji se obavlja u okviru programa Copernicus prenesu ili se za njih izdaje licenca.
Članak 29.
Pomoć Komisiji
Komisiji mogu pomagati nezavisni stručnjaci iz različitih područja koja su povezana s područjem primjene programa Copernicus, koji predstavljaju širok spektar dionika, uključujući predstavnike korisnika programa Copernicus i nacionalne svemirske agencije, kako bi se osigurala potrebna tehnička i znanstvena stručnost, kao i interdisciplinarne i međusektorske perspektive, uzimajući u obzir relevantne postojeće inicijative na razini Unije te na nacionalnoj i regionalnoj razini.
Članak 30.
Postupak odbora
1. Komisiji pomaže odbor (Odbor za program Copernicus). Taj odbor jest odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.
Odbor za program Copernicus sastaje se u posebnim konfiguracijama posebno s obzirom na sigurnosne aspekte („Sigurnosni odbor”).
2. Odbor za program Copernicus može uspostaviti „Forum korisnika” kao radnu skupinu koja bi savjetovala Odbor za program Copernicus o aspektima zahtjeva korisnika, u skladu s njegovim poslovnikom.
3. Kod upućivanja na ovaj stavak, primjenjuje se članak 4. Uredbe (EU) br. 182/2011.
4. Kod upućivanja na ovaj stavak, primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.
5. Predstavnici tijela kojima su povjereni zadaci iz programa Copernicus bit će prema potrebi uključeni u rad Odbora za program Copernicus kao promatrači pod uvjetima koji su navedeni u njegovom poslovniku.
6. Sporazumima koje je Unija sklopila u skladu s člankom 26. predstavnicima trećih zemalja ili međunarodnim organizacijama može prema potrebi biti omogućeno sudjelovanje u radu Odbora za program Copernicus prema uvjetima utvrđenima u njegovom poslovniku.
7. Odbor za program Copernicus sastaje se redovito, po mogućnosti na tromjesečnoj osnovi. Komisija na svakom sastanku daje izvješće o napretku programa Copernicus. Ta izvješća daju opći pregled stanja i razvoja programa Copernicus, posebno u pogledu upravljanja rizikom, troškova, rasporeda, izvođenja, nabave i relevantnih savjeta koji su pruženi Komisiji.
Članak 31.
Postupak delegiranja
1. Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji u skladu s uvjetima utvrđenim u ovom članku.
2. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 9. stavka 7. i članka 24. stavka 1. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje trajanja programa Copernicus.
3. Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 9. stavka 7. i članka 24. stavka 1. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. On proizvodi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.
4. Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.
5. Delegirani akt donesen u skladu s člankom 9. stavkom 7. i člankom 24. stavkom 1. stupaju na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne ulože nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.
Članak 32.
Ocjena
1. Do 31. prosinca 2017., nakon savjetovanja s relevantnim dionicima, Komisija utvrđuje izvješće o ocjeni ostvarenja ciljeva svih zadaća financiranih iz programa Copernicus na razini njihovih rezultata i učinaka, europske dodane vrijednosti i na temelju učinkovitosti korištenja resursa. Ocjena je usmjerena na kontinuiranu relevantnost svih ciljeva, kao i na doprinos mjera ciljevima opisanim u članku 4., uspješnost organizacijske strukture i opseg uvedenih usluga. Ocjena uključuje procjenu mogućeg sudjelovanja relevantnih europskih agencija (uključujući GSA) te je prema potrebi popraćena relevantnim zakonodavnim prijedlozima.
Njome se posebno procjenjuju učinci politike podataka i informacija programa Copernicus na dionike, daljnje korisnike, utjecaj na poduzeća kao i na nacionalna i privatna ulaganja u infrastrukturu za promatranje Zemlje.
2. Komisija provodi evaluaciju iz stavka 1., u bliskoj suradnji s operaterima i korisnicima programa Copernicus te ispituje učinkovitost i djelotvornost programa Copernicus, i njegov doprinos ciljevima iz članka 4. Komisija dostavlja rezultate ovih ocjena Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija i, prema potrebi, predlaže primjerene mjere.
3. Komisiji po potrebi mogu pomoći nezavisni subjekti koji izvršavaju ocjenu metoda provedbe projekata, kao i utjecaj njihove provedbe, kako bi se procijenilo jesu li ciljevi ostvareni, uključujući i one u vezi sa zaštitom okoliša.
4. Komisija može zatražiti od države članice da dostavi posebnu ocjenu aktivnosti i povezanih projekata koji su financirani na temelju ove Uredbe ili joj, prema potrebi, može pružiti informacije i potrebnu pomoć za provedbu ocjene takvih projekata.
Članak 33.
Stavljanje izvan snage
1. Uredba (EU) br. 911/2010 stavlja se izvan snage.
2. Sve mjere donesene na temelju Uredbe (EU) br. 911/2010 ostaju na snazi.
3. Upućivanja na Uredbu (EU) br. 911/2010 stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Uredbu i tumače se u skladu s korelacijskom tablicom u Prilogu.
Članak 34.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od : 1. siječnja 2014.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 3. travnja 2014.