DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS FORORDNING (EU) Nr. 795/2014
af 3. juli 2014
om overvågningskrav for systemisk vigtige betalingssystemer
(ECB/2014/28)
STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 127, stk. 2,
under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 3.1, artikel 22 og artikel 34.1, første led, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Traktatens artikel 127, stk. 2, fjerde led, og artikel 3.1, fjerde led, i statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank (herefter »ESCB-statutten«) bemyndiger Eurosystemet til at fremme betalingssystemernes smidige funktion.
(2)
Eurosystemet fremmer bl.a. betalingssystemernes smidige funktion ved at udføre overvågning.
(3)
Eurosystemet vedtog i januar 2001 at anvende hovedprincipperne for systemisk vigtige betalingssystemer (Core Principles for Systemically Important Payment Systems) udarbejdet af Den Internationale Betalingsbanks (BIS) Komité for Betalings- og Afviklingssystemer (Committee of Payment and Settlement Systems, CPSS) som minimumskrav for systemisk vigtige betalingssystemer (systemically important payment systems, SIPS) (1).
(4)
I april 2012 blev hovedprincipperne for systemisk vigtige betalingssystemer erstattet af principperne for infrastrukturer på det finansielle marked (herefter »CPSS-IOSCO-principperne«) (2) fra Komiteen for Betalings- og Afviklingssystemer og Den Internationale Børstilsynsorganisations Tekniske Komité, som harmoniserer og styrker de gældende internationale overvågningsstandarder for bl.a. systemisk vigtige betalingssystemer.
(5)
Ifølge CPSS-IOSCP-principperne bør systemisk vigtige betalingssystemer være underlagt effektiv overvågning i henhold til klart definerede og offentliggjorte kriterier som følge af deres potentiale til at udløse systemiske risici, hvis de ikke er tilstrækkeligt beskyttet mod de risici, de er eksponeret over for. Endvidere bør de kompetente myndigheder have tilstrækkelige beføjelser og ressourcer til at opfylde deres respektive opgaver, herunder at træffe korrigerende foranstaltninger. CPSS-IOSCO anbefaler at implementere disse principper i videst muligt omfang i henhold til de nationale retlige og lovgivningsmæssige rammer.
(6)
Derfor, og for at sikre de systemisk vigtige betalingssystemers effektivitet og soliditet, har den Europæiske Centralbank (ECB) besluttet at implementere CPSS-IOSCO-principperne ved en forordning. Myndigheder i andre lande forventes ligeledes at indføre og anvende CPSS-IOSCO-principperne i deres respektive retlige og lovgivningsmæssige rammer i det videst mulige omfang, sådanne rammer tillader det.
(7)
Denne forordning omfatter systemisk vigtige betalingssystemer, herunder både betalingssystemer for store betalinger og detailbetalingssystemer af systemisk betydning. Den finder både anvendelse på betalingssystemer, der drives af centralbanker og private operatører. CPSS-IOSCO-principperne anerkender, at der findes særlige tilfælde, hvor de anvendes anderledes på betalingssystemer, der drives af centralbanker, som følge af krav fastlagt i relevante love, regler eller politikker. Eurosystemets almene samfundsmæssige mål, ansvarsområder og institutionelle rammer er defineret i traktaten og ESCB-statutten, hvilket betyder, at systemisk vigtige betalingssystemer i Eurosystemet kan undtages fra visse krav i denne forordning. På baggrund heraf bør systemisk vigtige betalingssystemer undtages fra visse specifikke krav om styring, planer for velordnet afvikling, egenkapital og likvide aktiver, sikkerhedsstillelse og investeringsrisici, der omfatter de samme områder som de respektive krav, der formelt er vedtaget af Styrelsesrådet. Disse undtagelser præciseres i flere bestemmelser i denne forordning.
(8)
I henhold til retningslinje ECB/2012/27 af 5. december 2012 om TARGET2 (Trans-European Automated Real-time Gross settlement Express Transfer system) (3) har TARGET2 en decentraliseret struktur, der sammenkobler en flerhed af betalingssystemer. TARGET2-delsystemerne er harmoniserede i videst muligt omfang med visse undtagelser i tilfælde af nationale lovhindringer. TARGET2 er også karakteriseret ved en fælles teknisk infrastruktur benævnt den fælles platform (Single Shared Platform, SSP). Styrelsesrådet har den endelige kompetence med hensyn til TARGET2 og beskytter systemets samfundsmæssige funktion. Denne ledelsesordning afspejles i tilsynet med TARGET2.
(9)
Et systemisk vigtigt betalingssystems effektivitet og soliditet kræver overholdelse af gældende nationale love og klare regler, procedurer og kontrakter for dets drift. Overholdelse af lovgivningen henviser til retssystemerne i alle de lande, som en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem eller dets deltagere opererer i.
(10)
Et systemisk vigtigt betalingssystems effektivitet og soliditet afhænger også af klarheden og hensigtsmæssigheden af dets ledelsesordninger, som skal dokumenteres tydeligt.
(11)
Solide rammer under stadig udvikling, der på omfattende vis forvalter retlige, kredit-, likviditets-, operationelle, generelle forretningsmæssige, depots-, investerings- og andre risici, er afgørende for identificeringen, målingen, overvågningen og forvaltningen af samtlige risici, der opstår hos eller bæres af en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem. Dette er også tilfældet for soliditeten og modstandsdygtigheden af en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystems rammer for sikkerhedsstillelse, regler og procedurer for deltagernes misligholdelse og forretningskontinuitetsplaner.
(12)
Reduktionen af systemiske risici kræver bl.a. endelig afregning. Unionen har vedtaget Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/26/EF af 19. maj 1998 om endelig afregning i betalingssystemer og værdipapirafviklingssystemer (4). I henhold til direktiv 98/26/EF skal reglerne for de systemer, som er anmeldt i henhold til dette direktiv, definere tidspunktet for, hvornår en overførselsordre er indgået (hvorefter den har retsvirkning og, selv i tilfælde af insolvensbehandling af en deltager, er bindende for tredjeparter) og tidspunktet for, hvornår den ikke længere kan tilbagekaldes. Intradag- eller realtidsafvikling kan også være tilrådeligt, hvis det er foreneligt med den generelle forretningsmodel for systemisk vigtige betalingssystemer og nødvendigt for at gøre det muligt for operatøren af og deltagerne i et systemisk vigtigt betalingssystem at forvalte deres respektive kredit- og likviditetsrisici.
(13)
Objektive, risikobaserede og offentliggjorte kriterier for deltagelse i et systemisk vigtigt betalingssystem, som tillader åben adgang (under forbehold af accepterede risikokontrolstandarder) på lige vilkår til et systemisk vigtigt betalingssystem, fremmer sikkerheden og effektiviteten af det systemisk vigtige betalingssystem og de markeder, det servicerer, uden at den fri udveksling af tjenesteydelser hindres i et uforholdsmæssigt stort omfang.
(14)
Bestemmelser i denne forordning, som kræver, at en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem indsamler, behandler og overfører data, berører ikke gældende regler om databeskyttelse af deltagere eller kunder.
(15)
Et samlet set effektivt systemisk vigtigt betalingssystem med klart definerede, målbare og opnåelige mål og målsætninger er bedst rustet til at imødekomme behovene hos deltagerne i et systemisk vigtigt betalingssystem og de markeder, som det servicerer.
(16)
ECB har ret til at henvende sig til de nationale centralbanker med henblik på udførelsen af ESCB's opgaver i den udstrækning, det er muligt og hensigtsmæssigt.
(17)
Kravene fastlagt i denne forordning står i et rimeligt forhold til de specifikke risici og eksponeringer, som systemisk vigtige betalingssystemer er genstand for.
(18)
Muligheden for at kompetente myndigheder kan anmode om korrigerende foranstaltninger for at afhjælpe eller undgå gentagen manglende overholdelse af denne forordning, og muligheden for, at ECB kan pålægge effektive, forholdsmæssige og afskrækkende sanktioner for overtrædelse af denne forordning er væsentlige elementer i gennemførelsen af CPSS-IOSCO-principperne i det videst mulige omfang, det er tilladt i henhold til traktaten og ESCB-statutten.
(19)
Det er nødvendigt at fastsætte en overgangsperiode for overholdelse af de overvågningskrav, der fastlagt i denne forordning, som giver operatørerne af et systemisk vigtigt betalingssystem mulighed for at gøre sig bekendt med og gennemføre kravene -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Formål og anvendelsesområde
1. Denne forordning fastlægger overvågningskrav for systemisk vigtige betalingssystemer.
2. Styrelsesrådet vedtager en afgørelse, der identificerer de betalingssystemer, som er omfattet af denne forordning, deres respektive operatører og kompetente myndigheder. En liste herover skal vedligeholdes på ECB's websted og opdateres efter hver ændring.
3. Et betalingssystem identificeres som et systemisk vigtigt betalingssystem, hvis: a) det er berettiget til at blive anmeldt som et system i henhold til direktiv 98/26/EF af en medlemsstat, der har euroen som valuta, eller hvis operatør er etableret i euroområdet, herunder ved oprettelse af en filial, som systemet opererer igennem, og b) mindst to af følgende opstår i løbet af et kalenderår:
i)
den samlede daglige gennemsnitsværdi af behandlede betalinger i euro overstiger 10 milliarder euro
ii)
dets markedsandel er mindst én af følgende:
-
15 % af den samlede mængde af betalinger i euro
-
5 % af den samlede mængde af grænseoverskridende betalinger i euro
-
75 % af den samlede mængde af betalinger i euro i en medlemsstat, der har euroen som valuta
iii)
dets grænseoverskridende aktivitet (dvs. deltagere etableret i et andet land end operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystem og/eller grænseoverskridende links med andre betalingssystemer) involverer fem eller flere lande og genererer mindst 33 % af den samlede mængde betalinger i euro, som behandles af det systemisk vigtige betalingssystem
iv)
det anvendes til afvikling af andre finansielle markedsinfrastrukturer.
4. Operatører af systemisk vigtige betalingssystemer sikrer, at det systemisk vigtige betalingssystem, som de driver, overholder de i artikel 3 til 21 fastsatte krav.
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning forstås ved:
1) »betalingssystem«: en formel ordning mellem tre eller flere deltagere uden medregning af eventuelle afviklingsbanker, centrale modparter, clearingcentraler eller indirekte deltagere, med fælles regler og standardiserede ordninger for udførelsen af overførselsordrer mellem deltagerne
2) »overførselsordre«: har samme betydning som defineret i artikel 2, litra i), første led, i direktiv 98/26/EF
3) »systemisk risiko«: risikoen for at en deltager eller operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystem, der ikke opfylder deres respektive forpligtelser i et systemisk vigtigt betalingssystem, vil medføre, at andre deltagere og/eller operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystem ikke kan opfylde deres forpligtelser, når de forfalder med potentielle afsmittende effekter, der kan true stabiliteten af eller tilliden til det finansielle system
4) »operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem«: den retlige enhed, der er retligt ansvarlig for driften af et systemisk vigtigt betalingssystem
5) »kompetent myndighed«: den centralbank i Eurosystemet, der har det primære overvågningsansvar, og som er identificeret som sådan i henhold til artikel 1, stk. 2
6) »systemisk vigtige betalingssystemer i Eurosystemet«: systemisk vigtige betalingssystemer, der ejes og drives af en centralbank i Eurosystemet
7) »retlig risiko«: den risiko, der er opstået ved anvendelsen af lov eller forordning, som normalt medfører et tab
8) »kreditrisiko«: risikoen for at en modpart, uanset om denne er en deltager eller en anden enhed, ikke kan opfylde sine finansielle forpligtelser fuldt ud, når de forfalder eller på et hvilket som helst andet tidspunkt i fremtiden
9) »likviditetsrisiko«: risikoen for at en modpart, uanset om denne er en deltager eller en anden enhed, ikke har tilstrækkelige midler til at opfylde sine finansielle forpligtelser, når de forfalder, selv om denne måtte have tilstrækkelige midler til at kunne opfylde dem i fremtiden
10) »operationel risiko«: risikoen for at mangler i informationssystemer eller interne forretningsgange, menneskelige fejl, ledelsesfejl eller forstyrrelser, der er forårsaget af eksterne begivenheder eller tjenester, der er blevet outsourcet, vil resultere i en begrænsning, forringelse eller sammenbrud af de tjenester, som det systemisk vigtige betalingssystem leverer
11) »depotrisiko«: risikoen for at lide et tab på aktiver, der opbevares i depot i tilfælde af depotforvalterens eller underdepotforvalterens insolvens, uagtsomhed, svig, dårlige forvaltning eller mangelfulde registrering
12) »investeringsrisiko«: risikoen for tab, som en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem eller en deltager står over for, når operatøren investerer sine egne eller sine deltageres ressourcer, f.eks. sikkerhedsstillelse
13) »markedsrisiko«: risikoen for tab, både ved balanceførte og ikke-balanceførte positioner, der måtte opstå som følge af bevægelser i markedspriserne
14) »udskudt nettoafviklingssystem (deferred net settlement system, DNS)«: et system, der afvikler betalinger på nettobasis ved udgangen af en foruddefineret afviklingscyklus, f.eks. ved udgangen af eller i løbet af forretningsdagen
15) »grænseoverskridende sikkerhedsstillelse«: sikkerhedsstillelse, hvor mindst ét af de følgende elementer er fremmed set ud fra det lands perspektiv, hvori aktiverne er godkendt som sikkerhedsstillelse: a) denomineringsvalutaen, b) landet, hvori aktiverne befinder sig, eller c) landet, hvori udstederen er etableret
16) »grænseoverskridende betaling«: en betaling mellem deltagere, der er etableret i forskellige lande
17) »finansielle markedsinfrastrukturer (FMI)«: et multilateralt system, som de deltagende institutioner, herunder systemoperatøren, anvender til clearing, afvikling eller registrering af betalinger, værdipapirer, derivater eller andre finansielle transaktioner
18) »deltager«: en enhed, som er identificeret eller godkendt af et betalingssystem og, som enten direkte eller indirekte har mulighed for at sende overførselsordrer til systemet og er i stand til at modtage overførselsordrer fra det
19) »rådet«: en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystems administrative råd eller tilsynsråd, eller begge, i overensstemmelse med national lovgivning
20) »ledelsen«: ledende bestyrelsesmedlemmer, dvs. de medlemmer i en enstrenget ledelsesstruktur, som deltager i den daglige ledelse af operatøren af det systemisk vigtige betalingssystem, og medlemmerne af et systemisk vigtigt betalingssystems direktion i en tostrenget ledelsesstruktur
21) »relevante interessenter«: deltagere, finansielle markedsinfrastrukturer, der har en indvirkning på risikoen for et systemisk vigtigt betalingssystem, og alt efter omstændighederne andre berørte markedsaktører
22) »krediteksponering«: et beløb eller en værdi, hvor der er en risiko for, at en deltager ikke afvikler den fulde værdi, hverken når den forfalder eller på et senere tidspunkt
23) »sikkerhedsstillelse«: et aktiv eller en forpligtelse fra en tredjepart, der anvendes af en sikkerhedsstiller for at sikre en forpligtelse over for en sikkerhedstager. Sikkerhedsstillelse omfatter både indenlandsk og grænseoverskridende sikkerhedsstillelse
24) »tilvejebringer af likviditet«: en tilvejebringer af kontanter i henhold til artikel 5, stk. 3, artikel 6, stk. 5, og artikel 8, stk. 1, 9 og 11, eller aktiver i henhold til artikel 8, stk. 4, herunder en deltager i et systemisk vigtigt betalingssystem eller en ekstern part
25) »ekstreme, men plausible markedsvilkår«: en omfattende række af historiske og hypotetiske betingelser, herunder de perioder, hvor de markeder, som de systemisk vigtige betalingssystemer leverer serviceydelser til, oplevede de største udsving
26) »planlagt afviklingsdato«: datoen, som afsenderen af overførselsordren har angivet som afviklingsdatoen i det systemisk vigtige betalingssystem
27) »generel forretningsmæssig risiko«: enhver potentiel forringelse af det systemisk vigtige betalingssystems finansielle stilling som virksomhed som følge af et fald i dens indtægter eller en stigning i udgifter, således at udgifterne overstiger indtægterne og medfører et tab, der skal modsvares af kapital
28) »genopretningsplan«: en plan udviklet af en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem for at genetablere det systemisk vigtige betalingssystems smidige funktion
29) »plan for velordnet afvikling«: en plan udarbejdet af operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystem for den velordnede afvikling af et systemisk vigtigt betalingssystem
30) »væsentlig«: angiver, at en risiko, en afhængighed og/eller en ændring kunne påvirke en enheds evne til at udføre og levere tjenesteydelser som forventet
31) »relevante myndigheder«: myndigheder, der har en legitim interesse i at få adgang til oplysninger fra et systemisk vigtigt betalingssystem for at opfylde deres lovgivningsmæssige forpligtelser, f.eks. afviklingsmyndigheder og myndigheder, der fører tilsyn med større deltagere
32) »hovedrisiko«: risikoen for at en modpart mister den fulde værdi af en transaktion, det vil sige enten risikoen for, at sælgeren af et finansielt aktiv uigenkaldeligt leverer aktivet, men ikke modtager betaling, eller risikoen for, at køberen af et finansielt aktiv uigenkaldeligt betaler for, men ikke modtager aktivet
33) »depotbank«: en bank, der holder og sikrer tredjeparters finansielle aktiver
34) »afviklingsbank«: en bank, der er indehaver af konti med hensyn til betalinger, hvor forpligtelser, der opstår i forbindelse med et betalingssystem, opfyldes
35) »nostroagent«: en bank, der benyttes af deltagerne i et systemisk vigtigt betalingssystem, til afvikling
36) »ensidig betaling«: en betaling, der kun involverer én overførsel af midler i én valuta
37) »tosidig betaling«: en betaling, der involverer to overførsler af midler i forskellige valutaer i et afviklingssystem, der bygger på princippet om levering mod værdi
38) »wrong way-risiko«: den risiko, der opstår i forbindelse med den eksponering, som en deltager eller udsteder er genstand for, når sikkerheden, der er stillet af den pågældende deltager eller udstedt af den pågældende udsteder, er nært forbundet med dennes egen kreditrisiko
39) »forretningsdag«: har den samme betydning som defineret i artikel 2, litra n), i direktiv 98/26/EF.
Artikel 3
Retlig soliditet
1. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem vurderer, hvorvidt gældende ret i alle relevante retssystemer giver en høj grad af sikkerhed for og støtter de enkelte væsentlige aspekter af aktiviteterne i dens systemisk vigtige betalingssystem.
2. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem fastsætter regler og procedurer for systemisk vigtige betalingssystemer og indgår kontrakter, som er klare og i overensstemmelse med gældende ret i alle relevante retssystemer.
3. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal kunne præcisere de love, regler, procedurer og aftaler, der gælder for driften af et systemisk vigtigt betalingssystem, til den kompetente myndighed, deltagerne og, hvor det er relevant, deltagernes kunder på en klar og forståelig måde.
4. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem træffer foranstaltninger for at sikre, at dens regler, procedurer og aftaler kan håndhæves i alle relevante retssystemer, og at de handlinger, den foretager efter sådanne regler, procedurer og aftaler ikke er ugyldige, kan tilbageføres eller have opsættende virkning.
5. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem, der driver forretning i mere end ét retssystem, skal identificere og begrænse de risici, der måtte opstå i forbindelse med ethvert potentielt lovvalg.
6. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal i videst muligt omfang sikre, at dennes systemisk vigtige betalingssystem anmeldes i henhold til direktiv 98/26/EF.
Artikel 4
Ledelse
1. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal have dokumenterede målsætninger, som prioriterer de systemisk vigtige betalingssystemers sikkerhed og effektivitet højt. Målsætningerne skal udtrykkeligt støtte finansiel stabilitet og andre relevante hensyn til offentlighedens interesse, navnlig åbne og effektive finansielle markeder.
2. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal have dokumenterede ledelsesordninger, der indeholder en klar og direkte ansvarsfordeling. Disse ordninger skal gøres tilgængelige for den kompetente myndighed, ejere og deltagere. Operatøren af det systemisk vigtige betalingssystem gør forkortede versioner heraf tilgængelige for offentligheden.
3. Rådets rolle og ansvarsområder skal defineres klart. Rådets rolle og ansvar skal omfatte følgende elementer:
a)
oprettelse af klare strategiske mål for de systemisk vigtige betalingssystemer
b)
oprettelse af dokumenterede procedurer for funktionen af de systemisk vigtige betalingssystemer, herunder procedurer til identifikation, håndtering og styring af interessekonflikter mellem dets medlemmer
c)
sikring af effektiv udvælgelse, overvågning og, hvor det er hensigtsmæssigt, afsættelse af medlemmer af ledelsen, med undtagelse af systemisk vigtige betalingssystemer i Eurosystemet
d)
oprettelse af hensigtsmæssige kompensationspolitikker, der er i overensstemmelse med bedste praksis og er baseret på langsigtede resultater, med undtagelse af systemisk vigtige betalingssystemer i Eurosystemet.
4. Rådet reviderer både sin samlede præstation og de enkelte rådsmedlemmers præstation mindst en gang om året, med undtagelse af systemisk vigtige betalingssystemer i Eurosystemet.
5. Sammensætningen af rådet skal sikre integritet og, med undtagelse af systemisk vigtige betalingssystemer i Eurosystemet, en passende blanding af tekniske kompetencer, viden om og erfaring fra både systemisk vigtige betalingssystemer og det finansielle marked generelt, som muliggør, at rådet kan opfylde sine respektive roller og ansvar. Sammensætningen skal yderligere afhænge af den almindelige fordeling af kompetencer i henhold til national lovgivning. Med undtagelse af systemisk vigtige betalingssystemer i Eurosystemet, skal rådet omfatte menige medlemmer, hvor det er tilladt i henhold til national lovgivning.
6. Ledelsens rolle, ansvarsfordeling og rapporteringsveje skal være klart defineret. Sammensætningen skal sikre integritet og en passende blanding af tekniske kompetencer, viden om og erfaring fra både systemisk vigtige betalingssystemer og det finansielle marked generelt, og muliggøre, at ledelsen kan opfylde sit ansvar for operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystems drift og risikostyring. Ledelsens ansvarsområder omfatter, efter rådets instruktioner, sikring af alle de følgende elementer:
a)
at operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystems aktiviteter er i overensstemmelse med dets målsætninger, strategi og risikotolerance
b)
at intern kontrol og relaterede procedurer er hensigtsmæssigt udviklet, gennemført og overvåget for at fremme operatøren af det systemisk vigtige betalingssystems målsætninger
c)
at intern kontrol og relaterede procedurer er underlagt regelmæssig vurdering og tests foretaget af tilstrækkeligt og veluddannet personale inden for risikostyringsfunktioner og intern revision
d)
aktiv inddragelse i risikokontrolprocessen
e)
at der allokeres tilstrækkelige ressourcer til det systemisk vigtige betalingssystems risikostyringsrammer.
7. Rådet opretter og overvåger en dokumenteret risikostyringsramme, som skal:
a)
omfatte operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystems risikotolerancepolitik
b)
fastsætte ansvarsfordelingen i forbindelse med beslutninger, der vedrører risici
c)
omhandle beslutningstagning i krise- og nødsituationer
d)
omhandle interne kontrolfunktioner.
Rådet skal sikre, at risikostyringen og de interne kontrolfunktioner har tilstrækkelig bemyndigelse, uafhængighed, ressourcer og adgang til rådet.
8. Rådet sikrer, at væsentlige afgørelser, der berører det systemisk vigtige betalingssystems tekniske og funktionelle indretning, regler og overordnede strategi, navnlig med henblik på valg af clearings- og afviklingsordning, driftsstruktur, omfang af produkter, der cleares eller afvikles, og anvendelsen af teknologi og procedurer, på behørig vis afspejler de legitime interesser hos det systemisk vigtige betalingssystems relevante interessenter. De relevante interessenter og offentligheden skal, hvor det er hensigtsmæssigt, høres i rimelig tid forud for sådanne afgørelser.
Artikel 5
Rammer for omfattende risikostyring
1. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal oprette og vedligeholde solide risikostyringsrammer for fuldt ud at kunne identificere, måle, overvåge og styre den række af risici, der opstår hos eller bæres af et systemisk vigtigt betalingssystem. Operatøren skal revidere risikostyringsrammerne mindst en gang årligt. Rammerne for risikostyring skal:
a)
omfatte operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystems risikotolerancepolitik og passende risikostyringsredskaber
b)
fastsætte ansvarsfordelingen i forbindelse med beslutninger, der vedrører risici
c)
omhandle beslutningstagning i nødsituationer vedrørende et systemisk vigtigt betalingssystem, herunder udviklinger på de finansielle markeder, der måtte kunne have en negativ indvirkning på markedslikviditeten og det finansielle systems stabilitet i alle medlemsstater, der har euroen som valuta, hvor en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem eller en af deltagerne er etableret.
2. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal give deltagerne og, hvor det er relevant, deres kunder incitament til at styre og begrænse de risici, som de udgør over for og bærer fra det systemisk vigtige betalingssystem. Hvad angår deltagerne, skal sådanne incitamenter omfatte en effektiv, proportional og afskrækkende bødeordning eller tabsdelingsordning eller begge.
3. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal mindst én gang årligt revidere de væsentlige risici, som et systemisk vigtigt betalingssystem bærer fra og udgør over for andre enheder, herunder bl.a. finansielle markedsinfrastrukturer, afviklingsbanker, likviditets- og tjenesteudbydere, som følge af deres indbyrdes afhængighed. Operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystem skal udvikle risikostyringsredskaber, som er robuste, og som står i et rimeligt forhold til det identificerede risikoniveau.
4. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal definere det systemisk vigtige betalingssystems kritiske operationer og tjenester. Operatøren af det systemisk vigtige betalingssystem skal identificere specifikke scenarier, der kan være til hinder for, at systemet kan levere de kritiske operationer og tjenester som en going concern og vurdere effektiviteten af alle de muligheder, der måtte være for retablering og, med undtagelse af systemisk vigtige betalingssystemer i Eurosystemet, en velordnet afvikling. Operatøren skal revidere det systemisk vigtige betalingssystems kritiske operationer og tjenesteydelser mindst en gang årligt. På grundlag af denne vurdering skal operatøren af det systemisk vigtige betalingssystem udarbejde en plan for retablering af det systemisk vigtige betalingssystem eller, med undtagelse af systemisk vigtige betalingssystemer i Eurosystemet, en velordnet afvikling. Planen for retablering og velordnet afvikling skal bl.a. indeholde et uddybende resumé af de centrale strategier for retablering og velordnet afvikling, en genbekræftelse af det systemisk vigtige betalingssystems kritiske operationer og tjenester, og en beskrivelse af de foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre nøglestrategierne. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal, hvor det er relevant, give de relevante myndigheder de oplysninger, der måtte være nødvendige for at kunne planlægge en afvikling. Planen for retablering og velordnet afvikling skal revideres mindst en gang årligt.
Artikel 6
Kreditrisiko
1. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal oprette en robust ramme til måling, overvågning og styring af sine krediteksponeringer over for sine deltagere og krediteksponeringer blandt deltagerne, som opstår i forbindelse med det systemisk vigtige betalingssystems betalings-, clearings- og afviklingsprocesser.
2. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal identificere alle kilder til kreditrisici. Målingen og overvågningen af krediteksponeringer skal foretages hele dagen ved hjælp af rettidige oplysninger og passende risikostyringsredskaber.
3. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem, herunder en operatør, der driver et udskudt nettoafviklingssystem med afviklingsgaranti, som under afviklingen af systemisk vigtige betalingssystemsoperationer udsættes for en krediteksponering over for sine deltagere, skal dække sin krediteksponering over for hver enkelt deltager ved hjælp af sikkerhedsstillelse, garantifonde, egenkapital (efter fradrag af det beløb, der er afsat til dækning af den generelle forretningsrisiko) eller andre tilsvarende finansielle midler.
4. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem, herunder en operatør, der driver et udskudt nettoafviklingssystem uden afviklingsgaranti, men hvor deltagerne er genstand for krediteksponeringer, der opstår i forbindelse med betalings-, clearings- og afviklingsprocesser i de systemisk vigtige betalingssystemer, skal have fastsat regler eller indgået kontraktlige aftaler med disse deltagere. Reglerne eller de kontraktlige aftaler skal sikre, at deltagerne tilvejebringer tilstrækkelige ressourcer, som defineret i stk. 3, til at kunne dække de krediteksponeringer, der måtte opstå i forbindelse med det systemisk vigtige betalingssystems betalings-, clearings- og afviklingsprocesser i forhold til de to deltagere, som, sammen med deres tilknyttede selskaber, har den største aggregerede krediteksponering.
5. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal fastsætte regler og procedurer til imødegåelse af tab, der følger direkte af en eller flere deltageres misligholdelse af deres forpligtelser over for det systemisk vigtige betalingssystem. Disse regler og procedurer skal omhandle fordelingen af potentielt udækkede tab, herunder tilbagebetalingen af alle midler, som en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem måtte låne fra likviditetsudbydere. De skal omfatte en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystems regler og procedurer for genopbyggelse af de finansielle ressourcer, som operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystem måtte have anvendt i en stresssituation, til det niveau, der er fastlagt i stk. 3.
Artikel 7
Sikkerhedsstillelse
1. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem må kun acceptere følgende aktiver som sikkerhedsstillelse: a) kontanter og b) aktiver med lave kredit-, likviditets- og markedsrisici, dvs. aktiver, for hvilke operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystem på grundlag af en passende intern vurdering kan godtgøre over for den kompetente myndighed, at de opfylder samtlige følgende betingelser:
i)
de er udstedt af en udsteder med lav kreditrisiko
ii)
de kan frit overdrages uden nogen retlige begrænsninger eller krav fra tredjeparter
iii)
de er denomineret i en valuta, for hvilken risikoen styres af operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystem
iv)
de har pålidelige prisoplysninger, som offentliggøres regelmæssigt
v)
de er ikke på anden måde genstand for en betydelig »wrong way-risiko«
vi)
de er ikke udstedt af den deltager, der stiller sikkerheden, eller en enhed, der er en del af den samme koncern som den pågældende deltager, undtagen såfremt det drejer sig om en særligt dækket obligation, og kun hvor aktiverne i sikkerhedspuljen er passende adskilt inden for en robust retlig ramme og opfylder de i nr. i) til v) fastsatte krav.
Ved udførelsen af den interne vurdering af nr. i) til vi) skal operatøren af det systemisk vigtige betalingssystem definere, dokumentere og anvende en objektiv metodologi.
2. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal fastsætte og gennemføre politikker og procedurer til overvågning af kreditkvaliteten, markedslikviditeten og prisvolatiliteten for alle aktiver, der er accepteret som sikkerhedsstillelse. En operatør at et systemisk vigtigt betalingssystem skal regelmæssigt og mindst én gang om året overvåge, at dets værdiansættelsespolitikker og -procedurer er tilstrækkelige. En sådan gennemgang skal også udføres, hvis der opstår en væsentlig ændring, som påvirker risikoeksponeringen for det systemisk vigtige betalingssystem. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal værdiansætte sine sikkerheder til markedsværdi mindst én gang dagligt.
3. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal oprette stabile og konservative haircuts og skal mindst én gang om året teste disse og tage højde for stressede markedsvilkår. Haircutprocedurerne skal mindst én gang om året valideres af personale, der ikke har oprettet og anvendt haircutprocedurerne.
4. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal træffe foranstaltninger til at undgå koncentrerede beholdninger af visse aktiver, hvor dette væsentligt vil forringe muligheden for at realisere sådanne aktiver hurtigt uden betydelige negative indvirkninger på prisen.
5. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem, som accepterer grænseoverskridende sikkerhedsstillelse, skal identificere og begrænse de risici, der er knyttet til anvendelsen heraf, og sikre, at den grænseoverskridende sikkerhedsstillelse kan anvendes rettidigt.
6. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal anvende et effektivt og operationelt fleksibelt sikkerhedsstyringssystem.
7. Stk. 1 gælder ikke for systemisk vigtige betalingssystemer i Eurosystemet.
Artikel 8
Likviditetsrisiko
1. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal fastsætte omfattende rammer til styring af de likviditetsrisici, som deltagerne i det systemisk vigtige betalingssystem, afviklingsbanker, nostroagenter, depotbanker, likviditetsudbydere, og andre relevante enheder udgør.
2. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal oprette operationelle og analytiske redskaber, som gør det muligt løbende og rettidigt at identificere, måle og overvåge afviklings- og finansieringsstrømme, herunder anvendelsen af intradag-likviditet.
3. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal holde eller sikre, at deltagerne til enhver tid holder, tilstrækkelige likvide midler i alle de valutaer, hvori det opererer, til at kunne afvikle betalingsforpligtelser samme dag i en lang række potentielle stressscenarier. Alt efter omstændighederne skal dette inkludere intradag-afvikling eller afvikling over flere dage. Stressscenarierne skal indeholde: a) en misligholdelse under ekstreme, men plausible markedsvilkår, hos den deltager, som sammen med sine tilknyttede selskaber har den største aggregerede betalingsforpligtelse og b) andre scenarier i overensstemmelse med stk. 11.
4. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem, der afvikler ensidige betalinger i euro, skal holde eller sikre, at deltagerne holder, tilstrækkelige likvide midler i overensstemmelse med stk. 3 til at kunne afvikle betalingsforpligtelserne rettidigt i tilfælde af misligholdelse hos en deltager, som sammen med sine tilknyttede selskaber har den største aggregerede betalingsforpligtelse som fastsat i stk. 3, litra a), på en af de følgende måder:
a)
i kontanter med Eurosystemet eller
b)
i belånbar sikkerhed som defineret i rammerne for sikkerhedsstillelse for Eurosystemet fastlagt i retningslinje ECB/2011/14 af 20. september 2011 om Eurosystemets pengepolitiske instrumenter og procedurer (5), navnlig hvis operatøren af det systemisk vigtige betalingssystem har adgang til Eurosystemets stående faciliteter.
5. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem, som afvikler ensidige betalinger i euro, skal holde eller sikre, at deltagerne holder, yderligere likvide midler i overensstemmelse med stk. 3, litra b), på de måder, der er defineret i stk. 4, eller hos en kreditværdig forretningsbank i et eller flere af de følgende instrumenter:
a)
ved aftale bekræftede kreditlinjer
b)
ved aftale bekræftede valutaswaps
c)
ved aftale bekræftede genkøbsforretninger
d)
aktiver som defineret i artikel 7, stk. 1, der holdes af en depositar
e)
investeringer, der er let tilgængelige, og som kan omsættes til kontanter med forud arrangerede finansieringsordninger, som operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystem, på basis af en passende intern vurdering, kan dokumentere over for den kompetente myndighed er højst pålidelige, selv under ekstreme, men plausible markedsvilkår.
Operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystem skal, på basis af en passende intern vurdering, kunne dokumentere over for den kompetente myndighed, at forretningsbanken er kreditværdig.
6. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem, der afvikler tosidige eller ensidige betalinger i andre valutaer end euroen skal holde eller sikre, at deltagere holder, likvide midler i henhold til stk. 3 på de måder, der er defineret i stk. 5.
7. Hvor operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystem supplerer midlerne i stk. 3 med andre aktiver, skal disse aktiver med sandsynlighed være omsættelige eller kunne godkendes som sikkerhed (for f.eks. kreditlinjer, swaps eller genkøbsforretninger) på ad hoc-basis i forbindelse med en misligholdelse, selv hvis dette ikke kan arrangeres pålideligt forud eller garanteres under ekstreme, men plausible markedsvilkår. Hvis en deltager supplerer midlerne i stk. 3 med andre aktiver, skal operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystem sikre, at disse andre aktiver opfylder de krav, der er fastlagt i første punktum. Aktiver anses for at være omsættelige eller at kunne godkendes som sikkerhedsstillelse, hvis operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystem har taget højde for den relevante centralbanks regler og praksis vedrørende belånbarheden af sikkerhed.
8. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem må ikke gå ud fra, at centralbankkredit vil være tilgængelig i nødssituationer.
9. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal gennemføre en due diligence-undersøgelse for at verificere, at den enkelte udbyder af likvide midler til det systemisk vigtige betalingssystem i henhold til stk. 3, a) har tilstrækkelige og ajourførte informationer til at forstå og forvalte de likviditetsrisici, der er forbundet med tilvejebringelsen af kontanter eller aktiver, og b) har kapacitet til at tilvejebringe de krævede kontanter eller aktiver. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal mindst én gang årligt kontrollere sin overholdelse af forpligtelsen til at gennemføre due diligence-undersøgelser. Kun de enheder, der har adgang til kredit hos udstedercentralbanken kan godkendes som likviditetsudbydere. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal regelmæssigt teste sine procedurer for adgang til de likvide midler i det systemisk vigtige betalingssystem.
10. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem med adgang til centralbankkonti, betalingstjenester eller værdipapirtjenester, skal anvende disse tjenester, hvor det er hensigtsmæssigt.
11. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal ved hjælp af strenge stresstests fastslå, hvor mange kontanter og andre aktiver, der er nødvendige for at opfylde kravene i stk. 3 og 4. Operatøren skal regelmæssigt revidere dette beløb, bl.a. ved at tage hensyn til en lang række scenarier, herunder:
a)
det historiske toppunkt for prisvolatiliteten af de ovenfor nævnte aktiver
b)
skift i andre markedsfaktorer, herunder bl.a. bestemmende faktorer for prisfastsættelse og rentekurver
c)
misligholdelse hos en eller flere deltagere på den samme dag eller på forskellige på hinanden følgende dage
d)
samtidige pres fra finansierings- og aktivmarkederne
e)
et spektrum af fremadrettede stressscenarier under forskellige ekstreme, men plausible markedsvilkår.
Sådanne scenarier skal også tage højde for udformningen og driften af det systemisk vigtige betalingssystem, undersøge alle enheder, der kan udgøre væsentlige likviditetsrisici for det systemisk vigtige betalingssystem, herunder bl.a. afviklingsbanker, nostroagenter, depotbanker, likviditetsudbydere og tilknyttede finansielle markedsinfrastrukturer, og hvor det er hensigtsmæssigt dække en periode på flere dage.
12. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal dokumentere sine bevæggrunde, samt have passende ledelsesordninger, for mængden af kontanter og andre aktiver, som holdes af denne eller deltagerne. Operatøren skal fastsætte klare procedurer for rapportering til rådet af resultaterne af de foretagne stresstests. Operatøren skal på basis af disse resultater vurdere tilstrækkeligheden af og foretage tilpasninger af sin ramme for likviditetsrisikostyring.
13. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal fastsætte klare regler og procedurer, der gør det muligt for det systemisk vigtige betalingssystem at effektuere afvikling samme dag og, hvor det er passende, rettidig intradag-afvikling og afvikling over flere dage af betalingsforpligtelser som følge af en eller flere deltageres misligholdelse. Disse regler og procedurer skal:
a)
imødegå uforudsete og potentielt uafdækkede likviditetsmangler
b)
tilsigte at undgå afvikling, tilbagekaldelse eller forsinkelse af afvikling samme dag af betalingsforpligtelser
c)
angive, hvordan kontanter og andre aktiver, der anvendes af operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystem i stresssituationer, skal genopbygges for at opfylde kravene i stk. 3 til 5.
Artikel 9
Endelig afvikling
En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal fastsætte regler og procedurer, der gør det muligt at foretage endelig afvikling senest ved udgangen af den planlagte afviklingsdato.
Artikel 10
Afvikling i penge
1. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem, der afvikler ensidige betalinger i euro, skal sikre, at den endelige afvikling foretages i centralbankpenge.
2. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem, der afvikler tosidige betalinger eller ensidige betalinger i andre valutaer end euro, skal sikre, at den endelige afvikling foretages i centralbankpenge, hvor det er hensigtsmæssigt og muligt.
3. Anvendes der ikke centralbankpenge, skal operatøren af det systemisk vigtige betalingssystem sikre, at afviklingen i penge foretages med et afviklingsaktiv med kun ringe eller ingen kredit- og likviditetsrisiko.
4. Hvis afviklingen foretages som kontantafvikling via forretningsbanker, skal operatøren af det systemisk vigtige betalingssystem overvåge, forvalte og begrænse de kredit- og likviditetsrisici, der måtte opstå fra de afviklende forretningsbanker. Operatøren af det systemisk vigtige betalingssystem skal navnlig fastsætte og overvåge overholdelsen af strenge kriterier for sine afviklingsbanker, der bl.a. tager højde for deres regulering og tilsyn, kreditværdighed, kapitalisering, adgang til likviditet og operationelle pålidelighed. Operatøren af det systemisk vigtige betalingssystem skal også overvåge og forvalte koncentrationen af kredit- og likviditetseksponeringer over for det systemisk vigtige betalingssystems afviklende forretningsbanker.
5. Hvis en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem foretager afvikling i penge i sine egne bøger, skal denne minimere og strengt kontrollere sine kredit- og likviditetsrisici.
6. Hvis der foretages kontantafvikling via forretningsbanker, skal følgende fremgå klart af operatøren af det systemisk vigtige betalingssystems retlige aftaler med enhver afviklende forretningsbank:
a)
hvornår der forventes at ske overførsel i individuelle afviklingsbankers bøger
b)
at overførslerne er endelige, når de foretages
c)
at de modtagne midler skal kunne overføres så hurtigt som muligt, senest ved dagens afslutning.
Artikel 11
Betaling mod betaling
En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem, der anvender en betaling mod betaling-mekanisme, skal eliminere hovedrisikoen ved at sikre, at den endelige afvikling af en forpligtelse kun sker på den betingelse, at den tilknyttede forpligtelse også afvikles endeligt. Denne regel skal overholdes, uanset om afviklingen sker på brutto- eller nettobasis, og når endelig afregning sker.
Artikel 12
Regler og procedurer vedrørende deltageres misligholdelse
1. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal i det systemisk vigtige betalingssystems regler og procedurer definere betydningen af en deltagers misligholdelse, hvilket som minimum skal omfatte det tilfælde, at en deltager ikke er i stand til at opfylde sine finansielle forpligtelser når de forfalder, som følge af bl.a. operationelle grunde, aftalebrud, eller at der er indledt insolvensbehandling af den pågældende deltager. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal skelne mellem automatisk konstatering af misligholdelse og misligholdelse, der beror på et skøn. I tilfælde af misligholdelse, der beror på et skøn, skal operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystem specificere, hvilken enhed der skal udføre dette skøn. Operatøren skal revidere denne definition mindst én gang om året.
2. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal have regler og procedurer for misligholdelse, der gør det muligt for denne fortsat at opfylde sine forpligtelser i tilfælde af en deltagers misligholdelse, som omfatter genopbygning af ressourcerne efter en misligholdelse. Disse regler og procedurer skal som minimum definere følgende punkter:
a)
de foranstaltninger, som en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem kan træffe i tilfælde af misligholdelse
b)
hvorvidt disse foranstaltninger træffes automatisk, eller om de beror på et skøn, og hvilke midler der anvendes til udøvelse af dette skøn
c)
potentielle ændringer i en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystems normale afviklingspraksis for at sikre rettidig afvikling
d)
styringen af betalinger på forskellige stadier i behandlingen
e)
foranstaltningernes sandsynlige rækkefølge
f)
de relevante parters rolle, forpligtelser og ansvar, herunder ikke-misligholdende deltagere
g)
andre mekanismer, der kan aktiveres for at begrænse virkningen af en misligholdelse.
3. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal være forberedt på at gennemføre sine regler og procedurer for misligholdelse, herunder alle passende skønsmæssige procedurer som dens regler tillader. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal bl.a. sikre, at: a) den har driftsmæssig kapacitet, herunder tilstrækkeligt og veluddannet personale, til rettidigt at gennemføre procedurerne i stk. 2, og b) det systemiske vigtige betalingssystems regler og procedurer omfatter dokumentation, oplysninger og kommunikationsbehov, og koordinering, hvis flere end én finansiel markedsinfrastruktur eller myndighed er inddraget.
4. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal offentliggøre de vigtigste aspekter af reglerne og procedurerne i stk. 2, herunder som minimum følgende:
a)
de omstændigheder, hvorunder der skal handles
b)
hvem, der udfører disse handlinger
c)
omfanget af de handlinger, der skal udføres
d)
mekanismerne til håndtering af en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystems forpligtelser over for ikke-misligholdende deltagere.
5. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal teste og gennemgå det systemisk vigtige betalingssystems regler og procedurer i stk. 2 mindst én gang årligt eller efter alle væsentlige ændringer af det systemisk vigtige betalingssystem, der har en indvirkning på disse regler og procedurer. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal inddrage det systemisk vigtige betalingssystems deltagere og de relevante interessenter i disse tests og denne gennemgang.
Artikel 13
Generel forretningsmæssig risiko
1. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal oprette robuste styrings- og kontrolsystemer til identifikation, overvågning og styring af de generelle forretningsmæssige risici, herunder tab som følge af dårlig udførelse af forretningsstrategier, negative pengestrømme og uforholdsmæssigt store driftsudgifter.
2. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal have likvide nettoaktiver, der er finansieret ved f.eks. stamaktier, reserver, eller andre overførte overskud, således at operatøren kan fortsætte operationer og tjenester som en going concern, hvis denne skulle pådrage sig generelle forretningsmæssige tab. Mængden af disse aktiver fastsættes på baggrund af operatørens generelle forretningsmæssige risikoprofil og det nødvendige tidsforløb i forbindelse med en retablering eller velordnet afvikling af dennes kritiske operationer og tjenester, hvis sådanne handlinger træffes.
3. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal opretholde en plan for en holdbar genopretning eller, med undtagelse af systemisk vigtige betalingssystemer i Eurosystemet, en velordnet afvikling.
4. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal holde tilstrækkelige likvide nettoaktiver, der er finansieret ved egenkapital, til gennemførelse af planen i stk. 3. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal som minimum have likvide nettoaktiver, der er finansieret ved egenkapital, med en værdi svarende til mindst seks måneders løbende driftsudgifter. Disse aktiver er i tillæg til de ressourcer, der skal dække misligholdelse hos deltagere eller andre risici i henhold til artikel 6 og 8. Egenkapital, der holdes i henhold til internationale risikobaserede kapitalstandarder, kan omfattes for at undgå dobbelte kapitalkrav.
5. Aktiver, der holdes til dækning af generelle forretningsmæssige risici, skal være tilstrækkeligt likvide og af så høj likviditet, at de rettidigt kan være tilgængelige. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal være i stand til at realisere sådanne aktiver med få, om nogen, negative indvirkninger på prisen, således at operatøren kan fortsætte operationerne som en going concern, hvis denne pådrager sig generelle forretningsmæssige tab.
6. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal fastlægge en holdbar plan for tilvejebringelse af yderligere kapital, hvis egenkapitalen nærmer sig eller ikke opfylder beløbet i stk. 4. Denne plan skal fremsendes til rådets godkendelse og skal opdateres mindst én gang om året.
7. Stk. 2 og stk. 4 til 6 finder ikke anvendelse på systemisk vigtige betalingssystemer i Eurosystemet.
Artikel 14
Depot- og investeringsrisici
1. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem opbevarer sine egne og sine deltageres aktiver hos enheder, der bliver overvåget og reguleret (herefter »depotforvaltere«), og som har regnskabspraksisser, opbevaringsprocedurer og interne kontroller, som beskytter disse aktiver fuldt ud mod risiko for tab i tilfælde af depotforvalterens eller underdepotforvalterens insolvens, uagtsomhed, svig, dårlige forvaltning eller mangelfulde registrering.
2. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal have rettidig adgang til sine og deltagernes aktiver.
3. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal evaluere og forstå sine eksponeringer over for sine depotbanker, samt tage højde for det fulde omfang af sine forhold med hver af disse.
4. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal fastlægge en investeringsstrategi, som skal være konsistent med den overordnede risikostyringsstrategi og offentliggøres fuldt ud til deltagerne. Operatøren skal revidere investeringsstrategien mindst én gang om året.
5. Investeringer foretaget af en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem i henhold til dennes investeringsstrategi skal sikres ved eller indeholde krav på skyldnere af høj kvalitet. Operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystem skal definere kriterierne for skyldnere af høj kvalitet. Investeringerne skal foretages i instrumenter med minimale kredit-, markeds- og likviditetsrisici.
6. Stk. 3 til 5 finder ikke anvendelse på systemisk vigtige betalingssystemer i Eurosystemet.
Artikel 15
Operationel risiko
1. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal fastsætte robuste rammer, der indeholder passende systemer, politikker, procedurer og kontroller til at identificere, overvåge og styre operationelle risici.
2. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal fastsætte målsætninger for tjenesteniveauer og operationel pålidelighed samt politikker udformet til at nå disse målsætninger. Operatøren skal revidere målsætningerne og politikkerne mindst én gang om året.
3. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal sikre, at et systemisk vigtigt betalingssystem til enhver tid har en skalerbar kapacitet til at håndtere et øget betalingsvolumen som følge af stresssituationer, og at denne kan opnå sine målsætninger for tjenesteniveauet.
4. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal fastsætte omfattende politikker for fysisk sikkerhed og informationssikkerhed, der tilstrækkeligt identificerer, vurderer og styrer alle potentielle sårbare elementer og trusler. Operatøren skal revidere politikkerne mindst én gang om året.
5. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal fastlægge en forretningskontinuitetsplan til imødegåelse af situationer, der udgør en væsentlig risiko for forstyrrelser i det systemisk vigtige betalingssystems operationer. Denne plan skal omfatte anvendelsen af et sekundært afviklingssted og skal udformes for at sikre, at kritiske informationsteknologisystemer kan genoptage operationer senest to timer efter de pågældende situationer er indtruffet. Planen skal udformes således, at det systemisk vigtige betalingssystem altid er i stand til at afvikle alle betalinger, der forfalder ved udgangen af den forretningsdag, hvor forstyrrelsen er indtrådt. Operatøren af det systemisk vigtige betalingssystem skal teste planen og revidere den mindst én gang om året.
6. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal identificere kritiske deltagere, baseret navnlig på betalingsvolumen og -værdi og disses potentielle virkning på andre deltagere og på det systemisk vigtige betalingssystem som helhed, i tilfælde af at deltagerne oplever et væsentligt operationelt problem.
7. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal identificere, overvåge og styre de risici, som kritiske deltagere, andre finansielle markedsinfrastrukturer, samt tjeneste- og serviceudbydere kan udgøre for det systemisk vigtige betalingssystems operationer.
Artikel 16
Kriterier for adgang og deltagelse
1. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal fastsætte og offentliggøre ikke-diskriminerende adgangs- og deltagelseskriterier for betalingssystemet for direkte og, hvor det er relevant, indirekte deltagere, og for andre finansielle markedsinfrastrukturer. Operatøren skal revidere kriterierne mindst én gang om året.
2. Adgangs- og deltagelseskriterierne i stk. 1 skal begrundes med sikkerheden og effektiviteten af det systemisk vigtige betalingssystem og det marked, som det servicerer, og skal være skræddersyet til samt være i overensstemmelse med de specifikke risici for det systemisk vigtige betalingssystem. For at opfylde proportionalitetsprincippet skal en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem fastsætte krav, der begrænser adgangen mindst muligt. Hvis en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem nægter en enhed adgang, skal denne skriftligt give en begrundelse herfor baseret på en omfattende risikoanalyse.
3. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal løbende overvåge deltagernes opfyldelse af adgangs- og deltagelseskriterierne for det systemisk vigtige betalingssystem. Operatøren skal fastsætte og offentliggøre ikke-diskriminerende procedurer, der fremmer suspenderingen og den velordnede ophævelse af en deltagers ret til deltagelse, hvis deltageren ikke opfylder adgangs- og deltagelseskriterierne. Operatøren skal revidere kriterierne mindst én gang om året.
Artikel 17
Ordninger for trinvis deltagelse
1. Med henblik på risikostyring skal en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem sikre, at det systemisk vigtige betalingssystems regler, procedurer og kontraktlige ordninger gør det muligt at indsamle oplysninger om indirekte deltagelse for at identificere, overvåge og styre alle væsentlige risici for det systemisk vigtige betalingssystem, der opstår ved deltagelsen. Disse oplysninger skal som minimum omfatte:
a)
andelen af aktiviteter, som direkte deltagere udfører på vegne af indirekte deltagere
b)
antallet af indirekte deltagere, der afvikler gennem individuelle direkte deltagere
c)
volumen eller værdien af betalinger i det systemisk vigtige betalingssystem, der hidrører fra den enkelte indirekte deltager
d)
volumen eller værdien af betalinger under litra c) i forhold til volumen og værdier for den direkte deltager, igennem hvilke den indirekte deltager har adgang til det systemisk vigtige betalingssystem.
2. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal identificere den væsentlige indbyrdes afhængighed mellem direkte og indirekte deltagere, der måtte kunne påvirke det systemisk vigtige betalingssystem.
3. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal identificere de indirekte deltagere, der udgør en væsentlig risiko for det systemisk vigtige betalingssystem og de direkte deltagere, igennem hvilke de har adgang til det systemisk vigtige betalingssystem, med henblik på at styre disse risici.
4. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal revidere risiciene, der opstår fra ordninger for trinvis deltagelse, mindst én gang om året. Operatøren skal foretage risikobegrænsende handlinger, hvis det er nødvendigt, for at sikre at risiciene styres ordentligt.
Artikel 18
Effektivitet og virkning
1. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal have en proces til identifikation og dækning af markedsbehovet for de markeder, som det systemisk vigtige betalingssystem servicerer, navnlig vedrørende:
a)
valg af clearings- og afviklingsordning
b)
driftsstruktur
c)
omfanget af produkter, der cleares og afvikles
d)
valg af teknologi og procedurer.
2. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal have klart definerede mål og målsætninger, som kan måles og er realistiske, f.eks. med hensyn til mindstemålet for tjenesteydelser, forventninger til risikostyring og forretningsprioriteter.
3. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal have oprettet mekanismer for en regelmæssig revidering, mindst én gang om året, af kravene i stk. 1 og 2.
Artikel 19
Procedurer og standarder for kommunikation
En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal anvende eller tilgodese relevante internationalt godkendte procedurer og standarder for kommunikation for at fremme den effektive betaling, clearing, afvikling og registrering.
Artikel 20
Offentliggørelse af regler, nøgleprocedurer og markedsdata
1. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal vedtage klare og omfattende regler og procedurer, der offentliggøres fuldt ud til deltagerne. Relevante regler og nøgleprocedurer skal også offentliggøres.
2. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal offentliggøre klare beskrivelser for systemets design og operationer, samt operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystems og deltagernes rettigheder og forpligtelser, således at deltagerne kan vurdere de risici, de vil kunne påtage sig ved at deltage i det systemisk vigtige betalingssystem.
3. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal stå for den nødvendige og passende dokumentation og uddannelse for at fremme deltagernes forståelse af det systemisk vigtige betalingssystems regler og procedurer, samt de risici, de står over for ved at deltage i det systemisk vigtige betalingssystem.
4. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal offentliggøre det systemisk vigtige betalingssystems gebyrer for de individuelle tjenester, som tilbydes, samt dennes rabatpolitikker. Operatøren af det systemisk vigtige betalingssystem skal tilvejebringe klare beskrivelser af de prisfastsatte tjenester til brug i sammenligningsøjemed.
5. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal udfærdige og offentliggøre svar vedrørende CPSS-ISOCO's rammer for offentliggørelse for finansielle markedsinfrastrukturer (Disclosure framework for financial market infrastructures). Operatøren skal opdatere sine svar ved væsentlige system- eller miljøændringer, og mindst hvert andet år. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal også som minimum offentliggøre grundlæggende data om transaktionsvolumen og -værdier.
Artikel 21
Offentliggørelse til den kompetente myndighed
Den kompetente myndighed skal have ret til fra en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem at indhente alle oplysninger og dokumenter, der er nødvendige for at vurdere opfyldelsen af kravene i henhold til denne forordning. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal indberette den pågældende specifikke information til den kompetente myndighed.
Artikel 22
Korrigerende foranstaltninger
1. Hvis en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem ikke har overholdt denne forordning, skal den kompetente myndighed:
a)
underrette operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystem om den manglende opfyldelses art, og
b)
give operatøren af det systemisk vigtige betalingssystem mulighed for at blive hørt og afgive forklaring.
2. På baggrund af den information, som operatøren af det systemisk vigtige betalingssystem tilvejebringer, kan den kompetente myndighed instruere operatøren af det systemisk vigtige betalingssystem i at gennemføre specifikke korrigerende foranstaltninger for at udbedre den manglende opfyldelse og/eller for at undgå en gentagelse deraf.
3. Den kompetente myndighed kan pålægge de korrigerende foranstaltninger med det samme, hvis den med en begrundet udtalelse identificerer, at den manglende opfyldelse er alvorlig nok til at øjeblikkelig handling er påkrævet.
4. Den kompetente myndighed skal straks underrette ECB om enhver korrigerende foranstaltning, som en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem er blevet pålagt.
5. Korrigerende foranstaltninger kan pålægges uafhængigt af eller parallelt med sanktioner, der pålægges i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 2532/98 af 23. november 1998 om Den Europæiske Centralbanks beføjelser til at pålægge sanktioner (6).
Artikel 23
Sanktioner
Ved krænkelser af denne forordning pålægger ECB sanktioner i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 2532/98 og Den Europæiske Centralbanks forordning (EF) nr. 2157/1999 af 23. september 1999 om Den Europæiske Centralbanks beføjelser til at pålægge sanktioner (ECB/1999/4) (7). ECB offentliggør en bekendtgørelse om metoden til beregning af størrelsen af sanktionerne.
Artikel 24
Gennemgang
Styrelsesrådet gennemgår forordningens generelle anvendelse senest to år efter datoen for dens ikrafttrædelse og derefter hvert andet år og vurderer, hvorvidt den bør ændres.
Artikel 25
Endelige bestemmelser
1. Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter dagen for dens offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende.
2. Operatører af systemisk vigtige betalingssystemer har ét år fra den dato, hvorpå de er blevet underrettet om Styrelsesrådets afgørelse i overensstemmelse med artikel 1, stk. 2, til at opfylde kravene i denne forordning.
3. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i medlemsstaterne i overensstemmelse med traktaterne.
Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 3. juli 2014.
UREDBA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE (EU) br. 795/2014
od 3. srpnja 2014.
o nadzornim zahtjevima za sistemski važne platne sustave
(ESB/2014/28)
UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 127. stavak 2.,
uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 3. stavak 1., članak 22. i prvu alineju članka 34. stavka 1.,
budući da:
(1)
Četvrta alineja članka 127. stavka 2. Ugovora i četvrta alineja članka 3. stavka 1. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke (dalje u tekstu: „Statut ESSB-a”) ovlašćuju Eurosustav za promicanje nesmetanog funkcioniranja platnih sustava.
(2)
Eurosustav promiče nesmetano funkcioniranje platnih sustava, između ostalog, provođenjem nadzora.
(3)
U siječnju 2001. Eurosustav je usvojio Temeljna načela za sistemski važne platne sustave Odbora za platni sustav i sustav namire (CPSS) Banke za međunarodne namire (BIS) kao minimalne zahtjeve za sistemski važne platne sustave (SIPS) (1).
(4)
U travnju 2012. Temeljna načela za sistemski važne platne sustave zamijenjena su Načelima za infrastrukturu financijskog tržišta Odbora za platni sustav i sustav namire (CPSS) i Tehničkog odbora Međunarodne organizacije nadzornih tijela za vrijednosne papire (dalje u tekstu: „CPSS-IOSCO načela”) (2), koja usklađuju i jačaju postojeće međunarodne nadzorne standarde, između ostalog, za SIPS.
(5)
Prema CPSS-IOSCO načelima, SIPS bi trebali podlijegati nadzoru, prema jasno određenim i javno objavljenim kriterijima, zbog njihove mogućnosti izazivanja sistemskih rizika ako su nedovoljno zaštićeni protiv rizika kojima su izloženi. Pored toga, nadležna bi tijela trebala imati dovoljne ovlasti i sredstva za ispunjenje svojih odgovarajućih zadaća, uključujući poduzimanje korektivnih mjera. CPSS-IOSCO predlaže provedbu tih načela u najvećoj mjeri dozvoljenoj nacionalnim pravnim i regulatornim okvirima.
(6)
Stoga, radi osiguravanja učinkovitosti i stabilnosti SIPS-a, Europska središnja banka (ESB) odlučila je provesti CPSS-IOSCO načela uredbom. Od tijela u drugim zemljama također se očekuje da na sličan način uvedu i primijene načela CPSS-IOSCO u svojim odgovarajućim pravnim i regulatornim okvirima u najvećoj mogućoj mjeri dozvoljenoj takvim okvirom.
(7)
Ova Uredba uređuje SIPS, uključujući sistemski važne sustave velikih plaćanja i platne sustave za mala plaćanja. Primjenjuje se na platne sustave kojima upravljaju središnje banke i privatni upravitelji. CPSS-IOSCO načela potvrđuju da postoje izvanredni slučajevi kada se ta načela drugačije primjenjuju na platne sustave kojima upravljaju središnje banke zbog zahtjeva utvrđenih mjerodavnim pravom, uredbom ili politikom. Eurosustav ima ciljeve javne politike, odgovornosti i institucionalno uređenje određeno u Ugovoru i Statutu ESSB-a, što znači da bi SIPS Eurosustava mogli biti izuzeti iz određenih zahtjeva sukladno ovoj Uredbi. U tom kontekstu, SIPS Eurosustava mogu biti izuzeti od posebnih zahtjeva u vezi upravljanja, planova vezanih uz prestanak rada, vlasničke udjele i likvidnu imovinu, rizike instrumenata osiguranja i investicijske rizike koji pokrivaju ista područja kao i odnosni zahtjevi koje je formalno donijelo Upravno vijeće. Ove iznimke su navedene u nekoliko odredaba ove Uredbe.
(8)
U skladu sa Smjernicom ESB/2012/27 od 5. prosinca 2012. o Transeuropskom automatiziranom sustavu ekspresnih novčanih transakcija u realnom vremenu na bruto načelu (sustav TARGET2) (3), TARGET2 ima decentraliziranu strukturu koja povezuje više platnih sustava. Komponente sustava TARGET2 usklađene su u najvećoj mogućoj mjeri s određenim iznimkama u slučaju ograničenja koja proizlaze iz nacionalnog prava. Sustav TARGET2 također je obilježen jedinstvenom tehničkom platformom pod nazivom Jedinstvena zajednička platforma. Upravno vijeće ima konačnu nadležnost u vezi sa sustavom TARGET2 i štiti njegovu javnu funkciju; ovo uređenje upravljanja odražava se u nadzoru sustava TARGET2.
(9)
Za učinkovitost i stabilnost SIPS-a potrebni su usklađenost s mjerodavnim nacionalnim zakonima te jasna pravila, postupci i ugovori na temelju kojih djeluje. Sukladnost sa zakonom odnosi se na pravne sustave svih zemalja u kojima djeluju upravitelj SIPS-a ili sudionici SIPS-a.
(10)
Učinkovitost i pouzdanost SIPS-a također ovise o jasnoći i primjerenosti njegovih pravila upravljanja, koja moraju biti jasno dokumentirana.
(11)
Pouzdan okvir koji se razvija radi sveobuhvatnog upravljanja pravnim rizicima, kreditnim rizicima, likvidnosnim rizicima, operativnim rizicima, općim rizicima poslovanja, rizicima skrbništva, investicijskim rizicima i drugim rizicima, nužan je zbog utvrđivanja, mjerenja, praćenja i upravljanja svim vrstama rizika koji nastaju kod upravitelja SIPS-a ili ih snosi upravitelj SIPS-a. Ovo također vrijedi za stabilnost i otpornost okvira instrumenata osiguranja upravitelja SIPS-a, pravila i postupaka u vezi neispunjenja obveza sudionika te planova kontinuiteta poslovanja.
(12)
Smanjenje sistemskog rizika zahtijeva, između ostalog, konačnost namire. Unija je donijela Direktivu 98/26/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 1998. o konačnosti namire u platnim sustavima i sustavima za namiru vrijednosnih papira (4). Direktiva 98/26/EZ zahtijeva da pravila za sustave određene u skladu s navedenom Direktivom odrede trenutak unosa (nakon kojega nalozi za prijenos postaju pravno provedivi i, u slučaju stečajnog postupka nad sudionikom, obvezujući za treće osobe) te trenutak neopozivosti naloga za prijenos. Unutardnevna namira ili namira u realnom vremenu može se također preporučiti ako je u skladu s općim modelom poslovanja SIPS-a i ako je potrebna radi omogućavanja upravitelju i sudionicima SIPS-a upravljanja njihovim odgovarajućim kreditnim i likvidnosnim rizicima.
(13)
Objektivni kriteriji, utemeljeni na riziku i javno objavljeni za sudionike u SIPS-u, koji dozvoljavaju pošten i (prema prihvatljivim standardima kontrole rizika), slobodan pristup SIPS-u, promiču sigurnost i učinkovitost SIPS-a i tržišta koje oni opslužuju, ali ne ograničava slobodno pružanje usluga u nerazmjernom opsegu.
(14)
Odredbe ove Uredbe koje zahtijevaju od upravitelja SIPS-a da prikupljaju, obrađuju i prenose podatke, trebaju biti bez utjecaja na bilo koja primjenjiva pravila o zaštiti podataka sudionika ili klijenata.
(15)
Općenito učinkoviti i djelotvorni SIPS, s jasno definiranim, mjerljivim i dostižnim ciljevima najbolje udovoljavaju potrebama sudionika SIPS-a i tržišta koje oni opslužuju.
(16)
ESB ima mogućnost tražiti od nacionalnih središnjih banaka da provode zadaće ESSB-a u mogućoj i prikladnoj mjeri.
(17)
Zahtjevi utvrđeni ovom Uredbom razmjerni su specifičnim rizicima i izloženostima SIPS-a.
(18)
Mogućnost nadležnih tijela da zahtijevaju korektivne mjere radi otklanjanja neusklađenosti s ovom Uredbom ili izbjegavanja ponavljanja takvih neusklađenosti i mogućnost za ESB da izriče djelotvorne, proporcionalne i odvraćajuće sankcije zbog povreda ove Uredbe, osnovni su elementi u provedbi načela CPSS-IOSCO u najvećoj mogućoj mjeri dozvoljenoj Ugovorom i Statutom ESSB-a.
(19)
Za usklađivanje s nadzornim zahtjevima utvrđenim ovom Uredbom neophodno je odrediti prijelazno razdoblje u kojem bi se upravitelji SIPS-a upoznali s navedenim zahtjevima i provodili ih,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Predmet i područje primjene
1. Ovom se Uredbom utvrđuju nadzorni zahtjevi za SIPS.
2. Upravno vijeće donosi odluku kojom se utvrđuju platni sustavi na koje se primjenjuje ova Uredba, upravitelji tih platnih sustava i nadležna tijela. Popis platnih sustava na koje se primjenjuje ova Uredba, upravitelja platnih sustava i nadležnih tijela vodi se na internetskoj stranici ESB-a te se ažurira nakon svake promjene.
3. Platni sustav se određuje kao SIPS ako: (a) je prikladan da bude odabran kao sustav sukladno Direktivi 98/26/EZ od strane države članice čija je valuta euro ili ako upravitelj tog sustava ima poslovni nastan u europodručju, uključujući poslovni nastan preko podružnice, preko koje sustav posluje; i (b) ako tijekom kalendarske godine ispuni najmanje dva od sljedećih uvjeta:
i.
ukupna prosječna dnevna vrijednost obrađenih plaćanja nominiranih u eurima prelazi 10 milijardi eura;
ii.
njegov tržišni udio iznosi najmanje:
-
15 % ukupnih plaćanja nominiranih u eurima,
-
5 % ukupnih prekograničnih plaćanja nominiranih u eurima,
-
75 % ukupnih plaćanja nominiranih u eurima na razini države članice čija je valuta euro;
iii.
njegova prekogranična aktivnost (odnosno sudionici osnovani u zemlji koja nije zemlja upravitelja SIPS-a i/ili prekogranične veze s drugim platnim sustavima) obuhvaća pet ili više zemalja i ostvaruje najmanje 33 % ukupnih plaćanja nominiranih u eurima obrađenih od strane tog SIPS-a;
iv.
koristi se samo za namiru drugih infrastruktura financijskog tržišta (FMI).
4. Upravitelji SIPS-a osiguravaju usklađenost SIPS-a kojim upravljaju, sa zahtjevima utvrđenima u člancima 3. do 21.
Članak 2.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe:
(1)
„platni sustav” znači formalni sporazum između tri ili više sudionika, ne uključujući moguće banke za namiru, središnje protustranke, klirinške kuće ili neizravne sudionike, sa zajedničkim pravilima i tipskim sporazumima za izvršenje naloga za prijenos među sudionicima;
(2)
„nalog za prijenos” ima isto značenje kako je utvrđeno u prvoj alineji članka 2. točke i. Direktive 98/26/EZ;
(3)
„sistemski rizik” znači da će rizik sudionika ili upravitelja SIPS-a koji ne ispunjavaju svoje odgovarajuće obveze unutar SIPS-a uzrokovati da drugi sudionici i/ili upravitelj SIPS-a ne budu u mogućnosti ispuniti svoje obveze po dospijeću, s mogućnošću da učinci prelijevanja ugroze stabilnost financijskog sustava ili povjerenje u financijski sustav;
(4)
„upravitelj SIPS-a” znači pravna osoba koja je zakonski odgovorna za upravljanje SIPS-om;
(5)
„nadležno tijelo” znači središnja banka Eurosustava s temeljnim nadzornim ovlastima koja je kao takva utvrđena u članku 1. stavku 2.;
(6)
„SIPS Eurosustava” znači SIPS koji su u vlasništvu središnje banke Eurosustava i kojima upravlja ta banka;
(7)
„pravni rizik” znači rizik koji proizlazi iz primjene zakona ili drugih propisa, a koji obično ima za posljedicu gubitak;
(8)
„kreditni rizik” znači rizik da protustranka, bilo da se radi o sudioniku ili drugom subjektu, neće biti u mogućnosti u cijelosti ispuniti svoje financijske obveze po njihovom dospijeću ili u bilo kojem trenutku u budućnosti;
(9)
„likvidnosni rizik” znači rizik da protustranka, bilo da se radi o sudioniku ili drugom subjektu, neće imati dovoljno novčanih sredstava za ispunjenje svojih financijskih obveza po njihovom dospijeću, iako će možda imati dovoljno novčanih sredstava da to učini u budućnosti;
(10)
„operativni rizik” znači rizik da će nedostaci u informacijskim sustavima ili interni postupci, ljudska pogreška, propusti u upravljanju ili smetnje uzrokovane vanjskim događajima ili eksternaliziranim uslugama imati za posljedicu smanjenje, pogoršanje ili prekid usluga koje pružaju SIPS;
(11)
„rizik skrbništva” znači rizik nastanka gubitka u vezi s imovinom u skrbništvu u slučaju insolventnosti skrbnika ili podskrbnika, nepažnje, prijevare, lošeg upravljanja ili neodgovarajućeg vođenja evidencije;
(12)
„investicijski rizik” znači rizik gubitka s kojim je suočen upravitelj ili sudionik SIPS-a kada upravitelj SIPS-a ulaže svoja vlastita sredstva ili sredstva svojih sudionika, npr. instrumente osiguranja;
(13)
„tržišni rizik” znači rizik gubitaka na bilančnim i izvanbilančnim pozicijama, koji proizlaze iz kretanja tržišnih cijena;
(14)
„sustav neto namire s odgođenom isplatom” (DNS), znači sustav kojim se vrši namira na neto osnovi na kraju prethodno određenog ciklusa namire, npr. na kraju, ili tijekom radnog dana;
(15)
„prekogranični instrumenti osiguranja” znači instrument osiguranja u odnosu na koji je, sa stajališta zemlje u kojoj je imovina prihvaćena kao instrument osiguranja, najmanje jedan od sljedećih elemenata strani: (a) valuta nominacije; (b) zemlja u kojoj se nalazi imovina; ili (c) zemlja u kojoj je osnovan izdavatelj;
(16)
„prekogranično plaćanje” znači plaćanje između sudionika osnovanih u različitim državama;
(17)
„infrastruktura financijskog tržišta” (FMI) znači višestrani sustav među institucijama sudionicama, uključujući upravitelja sustava, koji se koristi za kliring, namiru ili evidentiranje plaćanja, vrijednosnih papira, izvedenih financijskih instrumenata ili drugih financijskih transakcija;
(18)
„sudionik” znači subjekt kojeg platni sustav utvrđuje ili priznaje i koji ima dopuštenje da izravno ili neizravno šalje naloge za prijenos tom sustavu te je u mogućnosti primati naloge za prijenos od tog platnog sustava;
(19)
„Odbor” znači upravni ili nadzorni odbor upravitelja SIPS-a, ili oboje, u skladu s nacionalnim pravom;
(20)
„rukovodstvo” znači izvršni direktori, tj. članovi jedinstvene uprave koji su uključeni u dnevno rukovođenje upravitelja SIPS-a i članovi upravljačkog odbora upravitelja SIPS-a u dvojnom sustavu uprave;
(21)
„zainteresirane strane” znači sudionici, infrastrukture financijskih tržišta (FMI) koje imaju utjecaj na rizik u SIPS-u, kao i, na pojedinačnoj osnovi, drugi uključeni sudionici na tržištu;
(22)
„kreditna izloženost” znači iznos ili vrijednost za koju postoji rizik da je sudionik neće namiriti u cijelosti, bilo po dospijeću ili u bilo kojem trenutku nakon dospijeća;
(23)
„instrument osiguranja” znači imovina ili obveza treće osobe koju upotrebljava davatelj instrumenta osiguranja radi osiguranja obveze prema primatelju instrumenta osiguranja. Instrument osiguranja obuhvaća domaće i prekogranične instrumente osiguranja;
(24)
„osiguravatelj likvidnosti” znači osiguravatelj gotovine sukladno članku 5. stavku 3., članku 6. stavku 5., članku 8. stavku 1., stavku 9. i stavku 11. ili osiguravatelj imovine sukladno članku 8. stavku 4., uključujući sudionika SIPS-a ili treću osobu;
(25)
„iznimni ali mogući tržišni uvjeti” znači sveobuhvatan niz povijesnih i hipotetskih slučajeva, uključujući razdoblja najveće volatilnosti kojima su bila izložena tržišta koja opslužuje SIPS;
(26)
„predviđeni datum namire” znači datum koji je pošiljatelj naloga za prijenos upisao u SIPS-u kao datum namire;
(27)
„opći poslovni rizik” znači bilo kakvo moguće pogoršanje financijskog položaja SIPS-a u smislu trajnog poslovanja kao posljedica smanjenja njegovih prihoda ili povećanje njegovih rashoda, na način da rashodi premašuju prihode te imaju za posljedicu gubitak koji se mora naplatiti iz kapitala;
(28)
„plan oporavka” znači plan koji je izradio upravitelj SIPS-a radi ponovnog uspostavljanja nesmetanog funkcioniranja SIPS-a;
(29)
„plan redovnog prestanka rada” znači plan za redovno zatvaranje SIPS-a koji je izradio upravitelj SIPS-a;
(30)
„značajno” znači rizik, ovisnost i/ili promjena koja može imati utjecaj na sposobnost subjekta da izvršava ili pruža usluge u skladu s očekivanjima;
(31)
„odgovarajuća tijela” znači tijela koja imaju opravdani interes za pristup informacijama SIPS-a radi ispunjavanja svojih zakonskih obveza, npr. tijela nadležna za sanaciju i supervizori glavnih sudionika;
(32)
„osnovni rizik” znači rizik da će protustranka izgubiti punu vrijednost uključenu u transakciju, tj. bilo rizik da će prodavatelj financijske imovine neopozivo isporučiti imovinu, ali neće primiti plaćanje, ili rizik da će kupac financijske imovine neopozivo platiti, ali neće primiti imovinu;
(33)
„banka skrbnik” znači banka koja drži i štiti financijsku imovinu trećih osoba;
(34)
„banka za namiru” znači banka koja drži račune u vezi s plaćanjima, na kojima dolazi do ispunjenja obveza koje proizlaze iz platnog sustava;
(35)
„nostro agent” znači banka koju koriste sudionici SIPS-a za namiru;
(36)
„jednostrano plaćanje” znaci plaćanje koje uključuje samo jedan prijenos novčanih sredstava u jednoj valuti;
(37)
„dvostrano plaćanje” znači plaćanje koje uključuje dva prijenosa novčanih sredstava u različitim valutama u sustavu namire razmjene za vrijednost;
(38)
„povratni rizik” znači rizik koji proizlazi iz izloženosti prema sudioniku ili izdavatelju ako je instrument osiguranja koji je dao taj sudionik ili koji je izdao taj izdavatelj izrazito povezan s kreditnim rizikom tog sudionika odnosno tog izdavatelja;
(39)
„radni dan” ima isto značenje kako je utvrđeno u članku 2. točki (n) Direktive 98/26/EZ.
Članak 3.
Pravna stabilnost
1. Upravitelj SIPS-a ocjenjuje omogućuje li primjenjivo pravo u svim relevantnim pravnim sustavima visok stupanj sigurnosti za svaki značajni aspekt aktivnosti svog SIPS-a i podržava li ga.
2. Upravitelj SIPS-a donosi pravila i postupke SIPS-a i sklapa ugovore koji su jasni i u skladu s primjenjivim pravom u svim odgovarajućim pravnim sustavima.
3. Upravitelj SIPS-a je sposoban na jasan i razumljiv način odrediti primjenjivo pravo, pravila, postupke i ugovore za djelovanje SIPS-a nadležnim tijelima, sudionicima, i, po potrebi, klijentima sudionika.
4. Upravitelj SIPS-a poduzima mjere kako bi osigurao da su njegova pravila, postupci i ugovori provedivi u svim odgovarajućim pravnim sustavima i da radnje poduzete temeljem takvih pravila, postupaka i ugovora neće biti utvrđene ništetnim, pobojnim ili biti predmetom obustave.
5. Upravitelj SIPS-a koji posluje u više od jednog pravnog sustava utvrđuje i ublažava rizike koji proizlaze iz mogućih sukoba zakona.
6. Upravitelj SIPS-a poduzima sve što je moguće kako bi osigurao pravni oblik SIPS-a sukladno Direktivi 98/26/EZ.
Članak 4.
Upravljanje
1. Upravitelj SIPS-a ima dokumentirane ciljeve koji daju visoki prioritet sigurnosti i učinkovitosti SIPS-a. Ciljevi izričito podržavaju financijsku stabilnost i druge odgovarajuće procjene javnog interesa, a posebno otvorena i učinkovita financijska tržišta.
2. Upravitelj SIPS-a ima dokumentirana pravila upravljanja koja osiguravaju jasne i izravne linije odgovornosti. Ova se pravila upravljanja stavljaju na raspolaganje nadležnim tijelima, vlasnicima i sudionicima. Upravitelj SIPS-a javno objavljuje skraćene verzije navedenih pravila upravljanja.
3. Funkcije i odgovornosti Odbora su jasno određene. Funkcije i odgovornosti Odbora uključuju sve navedeno u nastavku:
(a)
utvrđivanje jasnih strateških ciljeva SIPS-a;
(b)
utvrđivanje dokumentiranih postupaka za funkcioniranje SIPS-a, uključujući postupke utvrđivanja, sagledavanja i rješavanja sukoba interesa svojih članova;
(c)
s iznimkom SIPS-a Eurosustava, osiguravanje djelotvornog izbora, praćenja, i, gdje je prikladno, smjenjivanje članova Odbora;
(d)
s iznimkom SIPS-a Eurosustava, utvrđivanje primjerenih politika naknade, u skladu s najboljim praksama utemeljenim na dugoročnim postignućima.
4. Osim za SIPS Eurosustava, Odbor preispituje uspješnost čitavog Odbora i uspješnost njegovih pojedinih članova najmanje jednom godišnje.
5. Sastav Odbora osigurava integritet i, osim za SIPS Eurosustava, potrebnu kombinaciju tehničkih vještina, znanja i iskustva vezano uz SIPS i za financijska tržišta općenito, kako bi se omogućilo Odboru da ispunjava svoje funkcije i odgovornosti. Sastav Odbora također ovisi o općenitoj raspodjeli nadležnosti sukladno nacionalnom pravu. Osim za SIPS Eurosustava, Odbor se sastoji i od neizvršnih članova Odbora ako je to dozvoljeno nacionalnim pravom.
6. Funkcije rukovodstva, odgovornosti i linije izvještavanja se jasno određuju. Sastav rukovodstva osigurava integritet i potrebnu kombinaciju tehničkih vještina, znanja i iskustva vezano uz SIPS i uz financijska tržišta općenito, kako bi se omogućilo rukovodstvu da ispunjava svoje zadaće u vezi djelovanja i upravljanja rizicima upravitelja SIPS-a. Funkcije rukovodstva uključuju, prema uputama Odbora, osiguravanje svega navedenog u nastavku:
(a)
da su aktivnosti upravitelja SIPS-a u skladu s njegovim ciljevima, strategijom i tolerancijom rizika;
(b)
da su unutarnje kontrole i povezani postupci utvrđeni, izvršeni i na odgovarajući način nadgledani kako bi unaprijedili ciljeve upravitelja SIPS-a;
(c)
da su unutarnje kontrole i povezani postupci predmet redovitog preispitivanja i testiranja od strane odjela zaduženih za upravljanje rizikom i unutarnju reviziju, koji su dobro osposobljeni i imaju dovoljno zaposlenih;
(d)
aktivno sudjelovanje u postupku kontrole rizika;
(e)
da su okviru upravljanja rizikom SIPS-a dodijeljena dovoljna novčana sredstva.
7. Odbor određuje i nadzire dokumentirani okvir upravljanja rizikom koji:
(a)
uključuje politiku tolerancije rizika upravitelja SIPS-a;
(b)
dodjeljuje odgovornosti za odluke u vezi rizika;
(c)
rješava donošenje odluka u kriznim i izvanrednim situacijama;
(d)
rješava funkcije unutarnje kontrole.
Odbor osigurava da funkcija upravljanja rizikom i funkcija unutarnje kontrole imaju dovoljne ovlasti, neovisnost, sredstva i pristup Odboru.
8. Odbor osigurava da glavne odluke koje utječu na tehničku i funkcionalnu strukturu SIPS-a, pravila i sveukupnu strategiju, posebice u odnosu na odabir klirinškog sustava i sustava namire, operativne strukture, opseg proizvoda koji su predmet kliringa ili namire te na korištenje tehnologije i postupaka, na prikladan način odražavaju zakonite interese odgovarajućih zainteresiranih strana SIPS-a. O takvim se odlukama, dovoljno unaprijed, savjetuje s odgovarajućim zainteresiranim stranama i, kada je to prikladno, s javnošću.
Članak 5.
Okvir za sveobuhvatno upravljanje rizicima
1. Upravitelj SIPS-a određuje i održava stabilan okvir upravljanja rizikom radi sveobuhvatnog utvrđivanja, mjerenja, praćenja i upravljanja rasponima rizika koji nastaju u SIPS-u ili koje snosi SIPS. Upravitelj SIPS-a preispituje okvir upravljanja rizikom najmanje jednom godišnje. Okvir upravljanja rizikom:
(a)
uključuje politiku tolerancije rizika upravitelja SIPS-a i odgovarajuće alate za upravljanje rizicima;
(b)
dodjeljuje odgovornosti za odluke u vezi rizika;
(c)
rješava donošenje odluka, u izvanrednim situacijama, koje se odnose na SIPS, uključujući događaje na financijskim tržištima koji mogu imati nepovoljan utjecaj na likvidnost na tržištu i stabilnost financijskog sustava u bilo kojoj državi članici čija je valuta euro, a u kojoj su osnovani upravitelj SIPS-a ili jedan od sudionika.
2. Upravitelj SIPS-a potiče sudionike i, prema potrebi, njihove klijente da upravljaju rizicima i ograničavaju rizike koje oni predstavljaju za SIPS i koje snose zbog SIPS-a. U odnosu na sudionike, takvi poticaji uključuju djelotvoran, proporcionalan i odvraćajući sustav novčanih kazni ili sustav podjele gubitka, ili oboje.
3. Upravitelj SIPS-a najmanje jednom godišnje preispituje značajne rizike koje, kao posljedica međuovisnosti, SIPS snosi zbog ili uzrokuje drugim subjektima, uključujući između ostaloga, infrastrukture financijskih tržišta (FMI), banke za namiru, pružatelje likvidnosti i pružatelje usluga. Upravitelj SIPS-a razvija alate za upravljanje rizicima koji su pouzdani i proporcionalni utvrđenoj razini rizika.
4. Upravitelj SIPS-a utvrđuje ključne poslove i usluge SIPS-a. Upravitelj SIPS-a utvrđuje posebne scenarije koji mu mogu onemogućiti obavljanje ovih ključnih poslova i usluga kao trajnu djelatnost i ocjenjuje učinkovitost svih opcija za oporavak ili, s iznimkom SIPS-a Eurosustava, redovan prestanak rada. Upravitelj SIPS-a preispituje ključne poslove i usluge SIPS-a najmanje jednom godišnje. Na temelju te procjene, upravitelj SIPS-a priprema plan oporavka SIPS-a i, osim za SIPS Eurosustava, redovan prestanak rada. Plan oporavka i redovan prestanak rada sadrži, između ostalog, temeljni prikaz ključnih strategija oporavka i redovnog prestanka rada, navođenje ključnih poslova i usluga SIPS-a i opis mjera potrebnih radi provedbe ključnih strategija. Upravitelj SIPS-a, ako je primjenjivo, pruža nadležnim tijelima informacije koje su im potrebne radi planiranja odluka. Upravitelj SIPS-a preispituje plan oporavka i redovnog prestanka rada najmanje jednom godišnje.
Članak 6.
Kreditni rizik
1. Upravitelj SIPS-a određuje pouzdani okvir za mjerenje, praćenje i upravljanje svojim kreditnim izloženostima prema sudionicima i kreditnim izloženostima među sudionicima koje proizlaze iz postupaka plaćanja, kliringa i namire SIPS-a.
2. Upravitelj SIPS-a utvrđuje sve izvore kreditnog rizika. Mjerenje i praćenje kreditnih izloženosti odvija se tijekom dana, upotrebom pravovremenih informacija i prikladnih alata za mjerenje rizika.
3. Upravitelj SIPS-a, uključujući upravitelja koji upravlja DNS-om s jamstvom namire, kod kojeg tijekom djelovanja SIPS-a nastaje kreditna izloženost prema njegovim sudionicima, pokriva svoju kreditnu izloženost svakom sudioniku upotrebom instrumenta osiguranja, jamstvenih fondova, vlasničkog kapitala (nakon oduzimanja iznosa namijenjenog pokriću općeg rizika poslovanja) ili drugih jednakovrijednih financijskih sredstava.
4. Upravitelj SIPS-a, uključujući onog koji upravlja DNS-om bez jamstva namire, ali kod kojeg su sudionici suočeni s kreditnom izloženošću koja proizlazi iz postupaka plaćanja, kliringa ili namire SIPS-a, uspostavlja pravila ili ugovorne odnose s navedenim sudionicima. Pravila ili ugovorni odnosi osiguravaju da sudionici pribavljaju dovoljna sredstva, kako su definirana u stavku 3., radi pokrića kreditnih izloženosti koje proizlaze iz postupaka plaćanja, kliringa i namire SIPS-a u odnosu na dva sudionika koji, zajedno sa svojim povezanim društvima imaju najveću ukupnu kreditnu izloženost.
5. Upravitelj SIPS-a utvrđuje pravila i postupke radi rješavanja gubitaka koji neposredno proizlaze iz neispunjenja ugovorne obveze prema SIPS-u od strane jednog ili više sudionika. Ova pravila i postupci rješavaju raspodjelu potencijalnih nepokrivenih gubitaka, uključujući otplatu bilo kojih novčanih sredstava koje upravitelj SIPS-a može pozajmiti od pružatelja likvidnosti. Ona uključuju pravila i postupke upravitelja SIPS-a radi obnavljanja bilo kojih financijskih sredstava koje je SIPS koristio tijekom stresnog događaja, do razine utvrđene u stavku 3.
Članak 7.
Instrument osiguranja
1. Upravitelj SIPS-a prihvaća samo sljedeću imovinu kao instrument osiguranja: (a) gotovinu; i (b) imovinu s niskim kreditnim, likvidnosnim i tržišnim rizikom, odnosno imovinu za koju upravitelj SIPS-a može dokazati nadležnim tijelima na temelju primjerene unutarnje procjene da udovoljava svim sljedećim uvjetima:
i.
izdana je od strane izdavatelja s niskim kreditnim rizikom;
ii.
slobodno je prenosiva bez bilo kakvih pravnih zapreka ili potraživanja trećih osoba;
iii.
nominirana je u valuti čijim rizikom upravlja upravitelj SIPS-a;
iv.
ima pouzdane podatke o cijenama koji se redovno objavljuju;
v.
nije na drugi način predmet značajnog povratnog rizika;
vi.
nije izdana od strane sudionika koji daje instrument osiguranja ili od strane subjekta koji je dio iste grupe kao taj sudionik, osim u slučaju pokrivenih obveznica i samo ako je imovina u skupini za pokriće na odgovarajući način izdvojena u okviru pouzdanog pravnog okvira i udovoljava uvjetima utvrđenima u točkama i. do v.
U provođenju unutarnje procjene točaka i. do vi., upravitelj SIPS-a određuje, dokumentira i primjenjuje objektivnu metodologiju.
2. Upravitelj SIPS-a utvrđuje i provodi politike i postupke za praćenja kvalitete kredita, likvidnosti tržišta i volatilnosti cijena za svaku imovinu prihvaćenu kao instrument osiguranja. Upravitelj SIPS-a redovno, a najmanje jednom godišnje, prati adekvatnosti svojih politika i postupaka vrednovanja. Takva preispitivanja se također provode svaki put kad dođe do značajne promjene koja utječe na izloženost riziku SIPS-a. Upravitelj SIPS-a usklađuje vrijednost svog instrumenta osiguranja s tržišnom vrijednošću najmanje jednom dnevno.
3. Upravitelj SIPS-a utvrđuje stabilne i konzervativne korektivne faktore i testira ih najmanje jednom godišnje te uzima u obzir stresne tržišne uvjete. Postupke u vezi korektivnih faktora provjeravaju najmanje jednom godišnje zaposlenici koji nisu kreirali korektivne faktore i koji ih ne primjenjuju.
4. Upravitelj SIPS-a poduzima mjere kako bi se izbjeglo koncentriranje određene imovine ako bi to značajno smanjilo mogućnost brzog unovčenja takve imovine bez značajnih nepovoljnih utjecaja na cijenu.
5. Upravitelj SIPS-a koji prihvaća prekogranični instrument osiguranja utvrđuje i ublažava rizike povezane s njihovom upotrebom i osigurava da se prekogranični instrument osiguranja može pravodobno upotrijebiti.
6. Upravitelj SIPS-a upotrebljava djelotvoran i operativno prilagodljiv sustav upravljanja instrumentom osiguranja.
7. Stavak 1. ne primjenjuje se na SIPS Eurosustava.
Članak 8.
Likvidnosni rizik
1. Upravitelj SIPS-a utvrđuje sveobuhvatan okvir za upravljanje likvidnosnim rizikom kojem su izloženi sudionici SIPS-a, banke za namiru, nostro agenti, skrbničke banke, pružatelji likvidnosti i drugi odgovarajući subjekti.
2. Upravitelj SIPS-a uspostavlja operativne i analitičke alate koji mu omogućuju utvrđivanje, mjerenje i praćenje tokova namire i financiranja, uključujući upotrebu unutardnevne likvidnosti, na trajnoj i pravodobnoj osnovi.
3. Upravitelj SIPS-a drži, ili osigurava da sudionici drže, dovoljno likvidnih sredstava u svako doba, u svim valutama u kojima djeluje, radi izvršavanja namire obveze plaćanja u istom danu u širokom rasponu mogućih stresnih scenarija. Gdje je prikladno, to uključuje unutardnevnu namiru ili namiru tijekom više dana. Stresni scenariji uključuju: (a) neispunjenje ugovorne obveze, pod iznimnim ali mogućim tržišnim uvjetima, od strane sudionika koji, zajedno sa svojim povezanim društvima, ima najveću ukupnu obvezu plaćanja; i (b) druge scenarije u skladu sa stavkom 11.
4. Upravitelj SIPS-a koji namiruje jednostrana plaćanja u eurima drži, ili osigurava da sudionici drže, likvidna sredstva, u skladu sa stavkom 3., kako bi pravovremeno izvršili namiru obveze plaćanja u slučaju neispunjenja ugovorne obveze sudionika koji, zajedno sa svojim povezanim društvima, ima najveću ukupnu obvezu plaćanja kako je određeno stavkom 3. točkom (a) na bilo koji od sljedećih načina:
(a)
u gotovini s Eurosustavom; ili
(b)
s prihvatljivim instrumentom osiguranja kako je određen okvirnim ugovorom o instrumentu osiguranja Eurosustava utvrđenom u Smjernici ESB/2011/14 od 20. rujna 2011. o instrumentima i postupcima monetarne politike Eurosustava (5), posebno ako upravitelj SIPS-a ima pristup stalno raspoloživim mogućnostima Eurosustava.
5. Upravitelj SIPS-a koji namiruje jednostrana plaćanja u eurima ima, ili osigurava da sudionici imaju, dodatna likvidna sredstva, u skladu sa stavkom 3. točkom (b), na način određen u stavku 4. ili s kreditno sposobnom poslovnom bankom, u obliku jednog ili više sljedećih instrumenata:
(a)
obvezujuće kreditne linije;
(b)
obvezujuće valutne ugovore o razmjeni;
(c)
obvezujuće repo ugovore;
(d)
imovinu kako je određena u članku 7. stavku 1., koju drži skrbnik;
(e)
investicije koje su lako dostupne i koje je moguće zamijeniti za gotovinu pomoću prethodnih sporazuma o financiranju za koje upravitelj SIPS-a može dokazati nadležnom tijelu, na temelju primjerene unutarnje procjene, da su sporazumi o financiranju vrlo pouzdani, čak i u iznimnim ali mogućim tržišnim uvjetima.
Upravitelj SIPS-a spreman je dokazati nadležnom tijelu, na temelju primjerene unutarnje procjene, da je poslovna banka kreditno sposobna.
6. Upravitelj SIPS-a koji namiruje dvostrana plaćanja ili jednostrana plaćanja u valutama koje nisu euro ima, ili osigurava da sudionici imaju, likvidna sredstva, u skladu sa stavkom 3. u oblicima određenim u stavku 5.
7. Ako upravitelj SIPS-a dopunjuje sredstva iz stavka 3. drugom imovinom, ta imovina mora biti vjerojatno utrživa ili prihvatljiva kao instrument osiguranja (primjerice kreditne linije, ugovori o razmjeni ili repo ugovori) na ad hoc osnovi u slučaju neispunjenja ugovorne obveze, čak ako to ne može biti pouzdano prethodno ugovoreno ili zajamčeno u slučaju iznimnih ali mogućih tržišnih uvjeta. Ako sudionik dopunjuje sredstva navedena u stavku 3. drugom imovinom, upravitelj SIPS-a osigurava da ta druga imovina udovoljava zahtjevima navedenim u prvoj rečenici. Pretpostavlja se da je imovina vjerojatno utrživa ili prihvatljiva kao instrument osiguranja ako je upravitelj SIPS-a uzeo u obzir pravila i prakse odgovarajućih središnjih banaka o prihvatljivosti instrumenta osiguranja.
8. Upravitelj SIPS-a ne pretpostavlja da će biti dostupan izvanredan kredit središnje banke.
9. Upravitelj SIPS-a provodi dubinsku analizu kako bi potvrdio da svaki pružatelj likvidnih sredstava SIPS-a, u skladu sa stavkom 3.: (a) ima dovoljne i ažurne podatke kako bi razumio i upravljao svojim likvidnosnim rizikom povezanim s osiguravanjem gotovine ili imovine; i (b) ima mogućnost osigurati potrebnu gotovinu ili imovinu. Upravitelj SIPS-a preispituje svoju usklađenost s obvezom provođenja dubinske analize najmanje jednom godišnje. Samo subjekti koji imaju pristup kreditima od središnjih banaka izdavatelja prihvaćaju se kao pružatelji likvidnosti. Upravitelj SIPS-a redovno testira svoje postupke za pristup likvidnim sredstvima SIPS-a.
10. Upravitelj SIPS-a s pristupom računima središnje banke, platnim uslugama ili uslugama u vezi s vrijednosnim papirima koristi ove usluge kada je to moguće.
11. Upravitelj SIPS-a, putem strogih testiranja otpornosti na stres određuje koliko je gotovine i druge imovne potrebno da bi se zadovoljili zahtjevi iz stavka 3. i stavka 4. Upravitelj SIPS-a redovno preispituje ovaj iznos, između ostalog, uzimajući u obzir širok raspon scenarija, uključujući:
(a)
najviše povijesne volatilnosti cijena naprijed navedene imovine;
(b)
promjene drugih tržišnih čimbenika uključujući, između ostalog, određivanje cijena i krivulje prinosa;
(c)
jedan ili više sudionika nisu ispunili ugovornu obvezu istoga dana ili na različite kasnije dane;
(d)
istovremene pritiske na tržištima financiranja i imovine;
(e)
raspon stresnih scenarija okrenutih budućnosti u nizu iznimnih ali mogućih tržišnih uvjeta.
Takvi scenariji također uzimaju u obzir oblik i djelovanje SIPS-a, ispituju sve subjekte koji mogu uzrokovati značajan likvidnosni rizik za SIPS uključujući, između ostalog, banke za namiru, nostro agente, skrbničke banke, pružatelje likvidnosti i povezane infrastrukture financijskog tržišta (FMI) i, gdje je prikladno, pokrivaju višednevno razdoblje.
12. Upravitelj SIPS-a dokumentira svoje razloge za držanje, i ima odgovarajuće mehanizme upravljanja u vezi s iznosom gotovine i druge imovine koju drži ili koju drže sudionici. Upravitelj SIPS-a utvrđuje jasne postupke za izvještavanje Odbora o rezultatima testiranja otpornosti na stres. Upravitelj SIPS-a upotrebljava te rezultate kako bi procijenio adekvatnost i izvršio odgovarajuće prilagodbe okvira upravljanja likvidnosnim rizikom.
13. Upravitelj SIPS-a utvrđuje jasna pravila i postupke koji omogućuju SIPS-u da izvrši namiru istog dana i, gdje je to prikladno, pravodobnu namiru obveza unutardnevnog plaćanja i plaćanja tijekom više dana nakon neispunjenja ugovorne obveze jednog ili više sudionika SIPS-a. Ova pravila i postupci:
(a)
rješavaju nepredvidive i potencijalno nepokrivene manjkove likvidnosti;
(b)
imaju za cilj izbjegavanje vraćanja sredstava, povlačenja ili zakašnjenja u namiri obveza plaćanja istoga dana;
(c)
navode kako obnoviti gotovinu i drugu imovinu upotrijebljenu od strane SIPS-a za vrijeme stresnih događaja, u mjeri određenoj sukladno stavcima 3. do 5.
Članak 9.
Konačna namira
Upravitelj SIPS-a određuje pravila i postupke kako bi omogućio da se konačna namira provede najkasnije na kraju predviđenog datuma namire.
Članak 10.
Novčane namire
1. Upravitelj SIPS-a koji namiruje jednostrana plaćanja u eurima osigurava da se konačna namira provede u novcu središnje banke.
2. Upravitelj SIPS-a koji namiruje dvostrana plaćanja ili jednostrana plaćanja u valutama koje nisu euro osigurava da se konačna namira provede u novcu središnje banke kad je to provedivo i moguće.
3. Ako se novac središnje banke ne upotrebljava, upravitelj SIPS-a osigurava da se novčana namira provede upotrebom imovine za namiru s malim kreditnim ili likvidnosnim rizikom ili bez kreditnog ili likvidnosnog rizika.
4. Ako se namira provodi u novcu poslovne banke, upravitelj SIPS-a prati, upravlja i ograničava kreditne i likvidnosne rizike koji proizlaze iz poslovnih banaka za namiru. Naročito, upravitelj SIPS-a utvrđuje i prati usklađenost svojih banaka za namiru sa strogim kriterijima koji uzimaju u obzir, između ostalog, njihovo reguliranje i nadzor, kreditnu sposobnost, kapitaliziranost, pristup likvidnosti i operativnu pouzdanost. Upravitelj SIPS-a također prati i upravlja koncentracijom kreditnih i likvidnosnih izloženosti poslovnih banaka za namiru SIPS-a.
5. Ako upravitelj SIPS-a provodi novčanu namiru u svojim knjigama, on smanjuje i strogo kontrolira svoj kreditni i likvidnosni rizik.
6. Ako se namira provodi u novcu poslovne banke, ugovori s bilo kojom poslovnom bankom za namiru izričito utvrđuju:
(a)
kada se očekuje prijenos u knjigama pojedine banke za namiru;
(b)
da su prijenosi konačni kad su izvršeni;
(c)
da se primljena novčana sredstva prenose što je prije moguće, a najkasnije do kraja dana.
Članak 11.
Plaćanje po plaćanju
Upravitelj SIPS-a koji koristi mehanizam plaćanje po plaćanju otklanja osnovni rizik osiguravanjem da konačna namira jedne obveze nastupi ako i samo ako je nastupila konačna namira povezane obveze. Ovo pravilo se primjenjuje neovisno o tome provodi li se namira na bruto ili neto osnovi i kad nastupa konačnost.
Članak 12.
Pravila i postupci u vezi neispunjenja ugovorne obveze od strane sudionika
1. Upravitelj SIPS-a u pravilima i postupcima SIPS-a utvrđuje definiciju neispunjenja ugovorne obveze od strane sudionika koja uključuje najmanje propust sudionika da ispuni svoje financijske obveze o dospijeću zbog, između ostaloga, operativnih razloga, povrede ugovora ili pokretanja stečajnog postupka nad takvim sudionikom. Upravitelj SIPS-a razlikuje automatsko neispunjenje obveze i diskrecijsko neispunjenje obveze. U slučaju diskrecijskog neispunjenja obveze, upravitelj SIPS-a navodi koji se subjekt može koristiti takvom diskrecijom. Upravitelj SIPS-a preispituje navedenu definiciju najmanje jednom godišnje.
2. Upravitelj SIPS-a ima pravila i postupke o neispunjenju obveza koji mu omogućuju da nastavi ispunjavati svoje obveze u slučaju neispunjenja obveza od strane sudionika, a koji rješavaju obnavljanje sredstava nakon neispunjenja obveze. Pravila i postupci određuju, najmanje, sve dolje navedeno:
(a)
radnje koje upravitelj SIPS-a može poduzeti kad dođe do neispunjenja obveze;
(b)
da se takve radnje poduzimaju automatski ili diskrecijski te načine na koje se izvršava diskrecijska ovlast;
(c)
moguće promjene redovnih praksi namire upravitelja SIPS-a kako bi se osigurala pravodobna namira;
(d)
upravljanje plaćanjima u različitim fazama obrade;
(e)
moguće utvrđivanje redoslijeda radnji;
(f)
uloge, obveze i odgovornosti odgovarajućih strana, uključujući sudionike kod kojih je došlo do neispunjenja obveze;
(g)
ostale mehanizme koji će se pokrenuti kako bi se ograničio utjecaj neispunjenja obveze.
3. Upravitelj SIPS-a spreman je provesti pravila i postupke vezane za neispunjenje obveza, uključujući bilo koji prikladan diskrecijski postupak propisan u njegovim pravilima. Upravitelj SIPS-a osigurava, između ostalog, da: (a) ima operativnu sposobnost, uključujući dovoljan broj dobro osposobljenih zaposlenika za pravodobnu primjenu postupaka navedenih u stavku 2.; i (b) pravila i postupci SIPS-a rješavaju potrebe za dokumentacijom, informacijama i obavijestima i, kad je uključeno više od jedne infrastrukture financijskog tržišta (FMI) ili tijela, suradnju.
4. Upravitelj SIPS-a javno objavljuje ključne aspekte pravila i postupaka navedenih u stavku 2., uključujući, najmanje, sve dolje navedeno:
(a)
okolnosti pod kojima će radnja biti poduzeta;
(b)
tko će poduzeti navedene radnje;
(c)
opseg radnji koje će biti poduzete;
(d)
mehanizme koji rješavaju obveze upravitelja SIPS-a u odnosu na sudionike kod kojih je došlo do neispunjenja obveze.
5. Upravitelj SIPS-a testira i preispituje pravila i postupke SIPS-a navedene u stavku 2. najmanje jednom godišnje ili nakon svake značajne promjene SIPS-a koje utječu na ta pravila i postupke. Upravitelj SIPS-a u takva testiranja i preispitivanja uključuje sudionike SIPS-a i odgovarajuće zainteresirane strane.
Članak 13.
Opći poslovni rizik
1. Upravitelj SIPS-a utvrđuje pouzdan sustav upravljanja i kontrole radi utvrđivanja, praćenja i upravljanja općim poslovnim rizikom, uključujući gubitke nastale zbog lošeg provođenja poslovne strategije, negativnih novčanih tokova ili neočekivanih i iznimno velikih operativnih troškova.
2. Upravitelj SIPS-a drži likvidnu neto imovinu financiranu vlasničkim udjelima, primjerice redovnim dionicama, objavljenim pričuvama ili drugom zadržanom dobiti, tako da može nastaviti svoje poslovanje i usluge kao trajnu djelatnost ako pretrpi opće poslovne gubitke. Iznos ove imovine se određuje u odnosu na opći profil poslovnog rizika i duljinu vremena potrebnu da bi se postigao oporavak ili redovan prestanak obavljanja njegovih ključnih poslova i usluga ako je takva radnja poduzeta.
3. Upravitelj SIPS-a održava plan ostvarivog oporavka ili, osim za SIPS Eurosustava, redovan plan prestanka rada.
4. Upravitelj SIPS-a drži dovoljno likvidne neto imovine financirane vlasničkim udjelima radi provođenja plana iz stavka 3. Najmanje, upravitelj SIPS-a drži likvidnu neto imovinu financiranu vlasničkim udjelima u vrijednosti jednakoj najmanje šestomjesečnim tekućim operativnim troškovima. Navedena imovina je povrh sredstava koja se drže radi pokrića rizika neispunjenja obveza od strane sudionika ili drugih rizika temeljem članka 6. i članka 8. Vlasnički udjeli koji se drže temeljem međunarodnih standarda kapitala utemeljenih na riziku mogu biti uključeni radi izbjegavanja umnožavanja kapitalnih zahtjeva.
5. Imovina koja se drži radi pokrića općih poslovnih rizika treba biti dovoljno likvidna i visoke kvalitete kako bi bila pravodobno dostupna. Upravitelj SIPS-a je u mogućnosti unovčiti navedenu imovinu uz malo nepovoljnog utjecaja na cijenu ili bez takvog utjecaja, tako da može nastaviti svoje poslovanje kao trajnu djelatnost ako pretrpi opće poslovne gubitke.
6. Upravitelj SIPS-a utvrđuje ostvariv plan za prikupljanje dodatnog vlasničkog kapitala ako se njegov vlasnički kapital smanji na razinu iznosa iz stavka 4. ili padne ispod tog iznosa. Plan se podnosi na odobrenje Odboru i ažurira se najmanje jednom godišnje.
7. Stavak 2. i stavci 4. do 6. ne primjenjuju se na SIPS Eurosustava.
Članak 14.
Rizici skrbništva i investicijski rizici
1. Upravitelj SIPS-a drži svoju vlastitu imovinu i imovinu sudionika kod nadziranih i reguliranih subjekata (dalje u tekstu „skrbnici”), koji imaju računovodstvene prakse, postupke u vezi čuvanja i unutarnje kontrole koji u potpunosti štite ovu imovinu od rizika gubitka u slučaju insolventnosti skrbnika ili podskrbnika, nepažnje, prijevare, lošeg upravljanja ili neodgovarajućeg vođenja evidencije.
2. Upravitelj SIPS-a ima pravodoban pristup svojoj imovini i imovini koju su osigurali sudionici.
3. Upravitelj SIPS-a ocjenjuje i shvaća svoju izloženost prema svojim bankama skrbnicima, uzimajući u obzir ukupnost svog odnosa sa svakom od njih.
4. Upravitelj SIPS-a utvrđuje svoju investicijsku strategiju koja je u skladu s njegovom sveukupnom strategijom upravljanja rizikom i u cijelosti je objavljena sudionicima. Upravitelj SIPS-a preispituje investicijsku strategiju najmanje jednom godišnje.
5. Investicije upravitelja SIPS-a na temelju njegove investicijske strategije investiranja osigurane su od strane visokokvalitetnih dužnika ili potraživanjima od takvih dužnika. Upravitelj SIPS-a utvrđuje kriterije za visokokvalitetne dužnike. Ulaganja se vrše u instrumente s minimalnim kreditnim, tržišnim i likvidnosnim rizicima.
6. Stavci 3. do 5. se ne primjenjuju na SIPS Eurosustava.
Članak 15.
Operativni rizik
1. Upravitelj SIPS-a utvrđuje pouzdan okvir s prikladnim sustavima, politikama, postupcima i kontrolama radi utvrđivanja, praćenja i upravljanja operativnim rizikom.
2. Upravitelj SIPS-a utvrđuje ciljeve u vezi razine usluge i operativne pouzdanosti i politike zasnovane radi postizanja tih ciljeva. Upravitelj SIPS-a preispituje ciljeve i politike najmanje jednom godišnje.
3. Upravitelj SIPS-a osigurava da SIPS, u svako doba, ima prilagodljivu mogućnosti za postupanje u slučaju povećanja količine plaćanja koje se pojavljuje zbog stresnih događaja i da može doseći ciljanu razinu svojih usluga.
4. Upravitelj SIPS-a utvrđuje sveobuhvatne politike fizičke i informatičke sigurnosti koje na odgovarajući način utvrđuju, procjenjuju i upravljaju svim mogućim slabostima i opasnostima. Upravitelj SIPS-a preispituje navedene politike najmanje jednom godišnje.
5. Upravitelj SIPS-a utvrđuje plan kontinuiteta poslovanja koji rješava događaje koji djelovanje SIPS-a izlažu značajnom riziku ili onemogućavaju njegovo djelovanje. Plan uključuje upotrebu sekundarne lokacije i utvrđen je kako bi se osiguralo da ključni sustavi informatičke tehnologije mogu nastaviti djelovanje unutar dva sata od nastanka ovih događaja. Plan se određuje na takav način da je SIPS uvijek u stanju namiriti sva dospjela plaćanja do kraja radnog dana kada je smetnja nastala. Upravitelj SIPS-a testira i preispituje plan najmanje jednom godišnje.
6. Upravitelj SIPS-a utvrđuje ključne sudionike naročito na temelju količine plaćanja i vrijednosti i njihovih mogućih utjecaja na druge sudionike i na SIPS kao cjelinu u slučaju značajnih operativnih problema kojima su bili izloženi takvi sudionici.
7. Upravitelj SIPS-a utvrđuje, prati i upravlja rizicima koje ključni sudionici, druge infrastrukture financijskog tržišta (FMI), pružatelji usluga i pružatelji komunalnih usluga mogu prouzročiti djelovanju SIPS-a.
Članak 16.
Kriteriji za pristup i sudjelovanje
1. Upravitelj SIPS-a utvrđuje i javno objavljuje nediskriminirajući kriterij za pristup uslugama SIPS-a i za sudjelovanje u uslugama SIPS-a za izravne i, kad je primjenjivo, neizravne sudionike i za druge infrastrukture financijskog tržišta (FMI). Upravitelj SIPS-a preispituje kriterije najmanje jednom godišnje.
2. Kriteriji za pristup i sudjelovanje iz stavka 1. opravdavaju se sa stajališta sigurnosti i učinkovitosti SIPS-a i tržišta kojima on služi te se prilagođavaju i usklađuju sa specifičnim rizicima SIPS-a. U skladu s načelom razmjernosti, upravitelj SIPS-a utvrđuje zahtjeve koji ograničavaju pristup u najmanjoj mogućoj mjeri. Ako upravitelj SIPS-a uskrati pristup subjektu, mora to pisano obrazložiti temeljem sveobuhvatne analize rizika.
3. Upravitelj SIPS-a neprekidno prati usklađenost sudionika s kriterijima za pristup i sudjelovanje u SIPS-u. Upravitelj SIPS-a utvrđuje i javno objavljuje nediskriminirajuće postupke kako bi olakšao privremeno ili trajno ukidanje prava sudionika na sudjelovanje ako sudionik ne ispuni kriterije u vezi pristupa i sudjelovanja. Upravitelj SIPS-a preispituje postupke najmanje jednom godišnje.
Članak 17.
Posredni sporazumi o sudjelovanju
1. Za potrebe upravljanja rizikom, upravitelj SIPS-a osigurava da pravila, postupci i ugovorne odredbe SIPS-a dozvoljavaju da upravitelj SIPS-a prikuplja informacije o neizravnom sudjelovanja radi utvrđivanja, praćenja i upravljanja bilo kojim značajnim rizikom za SIPS koji može proisteći iz sudjelovanja. Ova informacija, najmanje, sadrži sve što je navedeno u nastavku:
(a)
udio aktivnosti koje izravni sudionik obavlja u ime neizravnih sudionika;
(b)
broj neizravnih sudionika koji provode namiru preko pojedinačnih izravnih sudionika;
(c)
količinu ili vrijednosti plaćanja u SIPS-u koje potječu od svakog neizravnog sudionika;
(d)
količinu ili vrijednosti plaćanja iz točke (c) u odnosu na količinu i vrijednosti plaćanja izravnih sudionika putem kojim neizravni sudionik pristupa SIPS-u.
2. Upravitelj SIPS-a utvrđuje značajne ovisnosti između izravnih i neizravnih sudionika koje mogu utjecati na SIPS.
3. Upravitelj SIPS-a utvrđuje neizravne sudionike koji uzrokuju značajne rizike za SIPS i izravne sudionike putem kojih oni pristupaju SIPS-u s ciljem upravljanja ovim rizicima.
4. Upravitelj SIPS-a preispituje rizike koji proizlaze iz posrednih sporazuma o sudjelovanju najmanje jednom godišnje. Upravitelj SIPS-a poduzima radnje za ublažavanje kad je to potrebno radi osiguravanja ispravnog upravljanja rizicima.
Članak 18.
Učinkovitost i djelotvornost
1. Upravitelj SIPS-a ima uspostavljen postupak za utvrđivanje i udovoljavanje potrebama tržišta kojima SIPS služi, a posebno, u odnosu na:
(a)
odabir klirinškog sustava i sustava namire;
(b)
operativnu strukturu;
(c)
opseg proizvoda za koje je izvršen kliring ili namira;
(d)
upotrebu tehnologije i postupaka.
2. Upravitelj SIPS-a ima jasno određene mjerljive i provedive ciljeve, kao što su u područjima minimalnih razina usluga, očekivanja u vezi s upravljanjem rizicima i poslovnih prioriteta.
3. Upravitelj SIPS-a ima utvrđene mehanizme pomoću kojih redovno, najmanje jednom godišnje, preispituje zahtjeve utvrđene u stavcima 1. i 2.
Članak 19.
Postupci i standardi komunikacije
Upravitelj SIPS-a upotrebljava ili prihvaća odgovarajuće međunarodno priznate postupke i standarde komunikacije kako bi olakšao učinkovito plaćanje, kliring, namiru i evidentiranje.
Članak 20.
Objava pravila, ključnih postupaka i tržišnih podataka
1. Upravitelj SIPS-a donosi jasna i sveobuhvatna pravila i postupke koji su u cijelosti objavljeni sudionicima. Odgovarajuća pravila i ključni postupci se također javno objavljuju.
2. Upravitelj SIPS-a objavljuje jasne opise modela i djelovanja sustava, jednako kao i prava i obveze upravitelja SIPS-a i sudionika, tako da sudionici mogu lako ocijeniti rizike koji mogu nastati sudjelovanjem u SIPS-u.
3. Upravitelj SIPS-a dostavlja svu potrebnu i odgovarajuću dokumentaciju i obuku kako bi omogućio sudionicima razumijevanje pravila i postupaka SIPS-a i rizika s kojima se suočavaju sudjelovanjem u SIPS-u.
4. Upravitelj SIPS-a javno objavljuje naknade SIPS-a na razini pojedinačnih usluga koje nudi jednako kao i svoje politike popusta. Upravitelj SIPS-a osigurava jasne opise naplaćenih usluga radi usporedbe.
5. Upravitelj SIPS-a izdaje i javno objavljuje odgovore na Okvir CPSS-IOSCO za objavu za infrastrukture financijskih tržišta. Upravitelj SIPS-a ažurira svoje odgovore nakon značajnih promjena u sustavu ili njegovom okruženju, ali najmanje svake dvije godine. Upravitelj SIPS-a također objavljuje, najmanje, osnovne podatke o količini i vrijednosti transakcija.
Članak 21.
Izvještavanje nadležnog tijela
Nadležno tijelo je ovlašteno dobiti od upravitelja SIPS-a sve informacije i dokumente potrebne za ocjenu usklađenosti sa zahtjevima temeljem ove Uredbe. Upravitelj SIPS-a dostavlja nadležnom tijelu odgovarajuće posebne informacije.
Članak 22.
Korektivne mjere
1. Ako upravitelj SIPS-a nije postupio i skladu s ovom Uredbom, nadležno tijelo:
(a)
obavještava upravitelja SIPS-a o prirodi postupanja protivno ovoj Uredbi; i
(b)
pruža upravitelju SIPS-a mogućnost da bude saslušan i da dostavi obrazloženja.
2. Na temelju informacija dostavljenih od upravitelja SIPS-a, nadležno tijelo može dati uputu upravitelju SIPS-a da primjeni posebne korektivne mjere radi ispravljanja neusklađenosti i/ili izbjegavanja ponavljanja postupanja protivno Uredbi.
3. Nadležno tijelo može naložiti korektivne mjere neposredno nakon što utvrdi, uz obrazloženo mišljenje, da je postupanje protivno Uredbi dovoljno ozbiljno da zahtijeva neposredno djelovanje.
4. Nadležno tijelo odmah obavještava ESB o svakoj korektivnoj mjeri izrečenoj upravitelju SIPS-a.
5. Korektivne mjere mogu se izreći neovisno o sankcijama u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 2532/98 od 23. studenoga 1998. o ovlastima Europske središnje banke za izricanje sankcija (6) ili zajedno sa sankcijama.
Članak 23.
Sankcije
U slučaju povrede ove Uredbe, ESB izriče sankcije u skladu s Uredbom (EZ) br. 2532/98 i Uredbom (EZ) br. 2157/1999 Europske središnje banke od 23. rujna 1999. o ovlastima Europske središnje banke za izricanje sankcija (ESB/1999/4) (7). ESB objavljuje obavijest o metodologiji izračuna iznosa sankcija.
Članak 24.
Preispitivanje
Najkasnije dvije godine nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe i svake dvije godine nakon toga, Upravno vijeće preispituje opću primjenu ove Uredbe te procjenjuje treba li biti izmijenjena.
Članak 25.
Završne odredbe
1. Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana nakon njezine objave u Službenom listu Europske unije.
2. Upravitelji SIPS-a trebaju se uskladiti sa zahtjevima utvrđenim u ovoj Uredbi u roku od godinu dana od datuma kada budu obaviješteni o odluci Upravnog vijeća u skladu s člankom 1. stavkom 2.
3. Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i neposredno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.
Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 3. srpnja 2014.