EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE Nr. 573/2014/EU
af 15. maj 2014
om øget samarbejde mellem offentlige arbejdsformidlinger
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 149,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget,
efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I sine konklusioner af 17. juni 2010 vedtog Det Europæiske Råd Europa 2020-strategien for beskæftigelse og intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst (»Europa 2020«). Det Europæiske Råd opfordrede til mobilisering af alle Unionens instrumenter og politikker med henblik på at bidrage til opfyldelsen af de fælles målsætninger og opfordrede medlemsstaterne til at øge den samordnede indsats. Offentlige arbejdsformidlinger indtager en central rolle, når det drejer sig om at bidrage til at nå målet i Europa 2020 om en beskæftigelsesfrekvens på 75 % for kvinder og mænd på mellem 20 og 64 år senest i 2020, navnlig ved at nedbringe ungdomsarbejdsløsheden.
(2)
Artikel 45 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (»traktaten«) fastsætter arbejdskraftens frie bevægelighed inden for Unionen, mens der i artikel 46 i traktaten fastlægges foranstaltninger til at opnå dette, især ved at sikre et tæt samarbejde mellem de offentlige arbejdsformidlinger. Det netværk af offentlige arbejdsformidlinger, der oprettes i henhold til denne afgørelse (»netværket«), bør imidlertid ud over generelle aspekter af geografisk mobilitet omfatte en lang række målsætninger og initiativer i form af tilskyndelsesforanstaltninger med henblik på at forbedre samarbejdet mellem medlemsstaterne på beskæftigelsesområdet.
(3)
Denne afgørelse bør sigte mod at tilskynde til samarbejde mellem medlemsstaterne inden for offentlige arbejdsformidlingers ansvarsområder. Den formaliserer og styrker det uformelle samarbejde mellem de offentlige arbejdsformidlinger via det igangværende europæiske netværk af chefer for offentlige arbejdsformidlinger, som alle medlemsstater har besluttet at deltage i. Netværkets fulde potentielle værdi ligger i samtlige medlemsstaters fortsatte deltagelse. Denne deltagelse bør meddeles til netværkets sekretariat.
(4)
I henhold til artikel 148, stk. 4, i traktaten vedtog Rådet ved afgørelse 2010/707/EU (3) retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker, som blev opretholdt for 2011-2013. Disse integrerede retningslinjer giver medlemsstaterne vejledende principper for fastlæggelse af deres nationale reformprogrammer og for gennemførelse af reformer. De integrerede retningslinjer udgør grundlaget for landespecifikke henstillinger, som Rådet retter til medlemsstaterne i henhold til nævnte artikel. I de senere år har disse henstillinger omfattet specifikke henstillinger vedrørende offentlige arbejdsformidlingers funktion og kapacitet og effektiviteten af de aktive arbejdsmarkedspolitikker i medlemsstaterne.
(5)
De landespecifikke henstillinger kunne trænge til yderligere underbygning i form af et styrket evidensgrundlag, feedback om, hvordan politikgennemførelsen forløb, og samarbejde mellem medlemsstaternes offentlige arbejdsformidlinger. I den forbindelse bør netværket gennemføre konkrete initiativer som f.eks. evidensbaserede benchmarkingsystemer, dertil svarende gensidige læringsaktiviteter, gensidig bistand netværksmedlemmer imellem og gennemførelse af strategiske aktioner til modernisering af offentlige arbejdsformidlinger. Netværkets og dets enkelte medlemmers specifikke viden bør også anvendes til efter anmodning fra enten Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen eller Beskæftigelsesudvalget (EMCO) at fremlægge dokumentation for udviklingen i beskæftigelsespolitikkerne.
(6)
Udvidet og mere fokuseret samarbejde mellem de offentlige arbejdsformidlinger bør føre til en forbedret udveksling af bedste praksis. Netværket bør sammenkæde resultater, der bygger på benchmarking og gensidige læringsaktiviteter, på en måde, hvorved der udvikles en systematisk, dynamisk og integreret benchlearningproces.
(7)
Netværket bør indgå i et nært samarbejde med EMCO, jf. artikel 150 i traktaten, og bør bidrage til EMCO's arbejde som leverandør af dokumentation og rapporter om politikker, der gennemføres af de offentlige arbejdsformidlinger. Bidrag fra netværket til Europa-Parlamentet bør kanaliseres gennem sekretariatet, og bidrag til Rådet bør kanaliseres gennem EMCO uden nogen ændringer og sammen med bemærkninger, når det er relevant. Netværkets samlede viden om leveringsaspekter af beskæftigelsespolitikker og den sammenlignende analyse af offentlige arbejdsformidlinger kan især bruges af politiske beslutningstagere både på nationalt plan og EU-plan i vurderingen og udformningen af beskæftigelsespolitikker.
(8)
Netværket bør på de offentlige arbejdsformidlingers ansvarsområder bidrage til gennemførelsen af politikinitiativer på beskæftigelsesområdet som f.eks. Rådets henstilling af 22. april 2013 om oprettelsen af en ungdomsgaranti (4). Netværket bør også støtte initiativer, der tager sigte på bedre matchning af kvalifikationer, anstændigt og bæredygtigt arbejde, øget frivillig arbejdskraftmobilitet og lettelse af overgangen fra uddannelse til arbejde, herunder gennem støtte til vejledning og øget gennemsigtighed for færdigheder og kvalifikationer. Netværkets aktiviteter bør omhandle evaluering og vurdering af aktive arbejdsmarkedspolitikker, herunder dem, der er rettet mod sårbare sociale grupper og social udelukkelse.
(9)
Netværket bør styrke samarbejdet mellem sine medlemmer, udvikle fælles initiativer til udveksling af oplysninger og bedste praksis på alle de områder, der er dækket af offentlige arbejdsformidlinger, sammenlignende analyser og rådgivning samt fremme innovative tilgange til levering af arbejdsformidling. Ved at oprette netværket bliver det muligt at foretage en omfattende evidensbaseret og resultatorienteret sammenligning af alle offentlige arbejdsformidlinger, som fører til identifikation af bedste praksis på området for de offentlige arbejdsformidlingers tjenester. Disse resultater bør bidrage til at forbedre udformningen og leveringen af arbejdsformidling inden for deres specifikke ansvarsområder. De initiativer, der iværksættes af netværket, bør øge offentlige arbejdsformidlingers effektivitet og skabe mulighed for større effektivitet i de offentlige udgifter. Netværket bør også samarbejde med andre leverandører af arbejdsformidlinger.
(10)
Netværket bør i sit årlige arbejdsprogram fastlægge de tekniske detaljer i offentlige arbejdsformidlingers benchmarking og dertil knyttede gensidige læringsproces, navnlig benchlearningmetodologien på grundlag af benchmarkingindikatorerne i bilaget til denne afgørelse for at vurdere de offentlige arbejdsformidlingers resultater, kontekstvariabler, dataleveringskrav og læringsinstrumenterne i det integrerede program for gensidig læring. Benchmarkingområderne bør fastlægges i denne afgørelse. Medlemsstaterne har fortsat kompetence til at beslutte, om de ønsker på frivillig basis at indgå i yderligere benchlearningaktiviteter på andre områder.
(11)
Beføjelsen til at vedtage retsakter bør delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten med henblik på at ændre bilaget om benchmarkingindikatorer. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, især af eksperter fra offentlige arbejdsformidlinger. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.
(12)
På grund af de forskelligartede modeller, opgaver og former for levering af tjenester i offentlige arbejdsformidlinger er det op til medlemsstaterne at udpege et medlem og en suppleant til bestyrelsen for netværket af offentlige arbejdsformidlinger fra topledelsen i de offentlige arbejdsformidlinger. Hvis det er relevant, bør bestyrelsesmedlemmet eller suppleanten repræsentere andre offentlige arbejdsformidlinger i denne medlemsstat. Hvis det af forfatningsmæssige årsager ikke er muligt for en medlemsstat kun at udpege én offentlig arbejdsformidling, bør de pågældende offentlige arbejdsformidlinger identificeres, idet antallet af offentlige arbejdsformidler begrænses til et minimum og uden at ændre reglen om, at hver medlemsstat har én stemme i netværkets bestyrelse. Medlemmerne af nævnet bør gøre deres yderste for at sikre, at lokale og regionale myndigheders holdninger og erfaringer inddrages i netværkets aktiviteter, og at disse holdes underrettet om disse aktiviteter. Nævnets medlemmer bør have myndighed til at træffe afgørelser på vegne af deres offentlige arbejdsformidlinger. For at sikre inddragelse af alle offentlige arbejdsformidlinger i netværket bør aktiviteterne være åbne for deltagelse på alle niveauer.
(13)
For at sikre at offentlige arbejdsformidlingers fælles opgaver nøje svarer til den aktuelle situation på arbejdsmarkedet, bør netværket råde over de senest ajourførte arbejdsløshedstal på NUTS 3-niveau.
(14)
Netværket bør bygge på erfaringerne fra og afløse den nuværende uformelle rådgivende gruppe bestående af det europæiske netværk af chefer for offentlige arbejdsformidlinger, som Kommissionen har støttet siden 1997, og hvis synspunkter er blevet taget i betragtning i denne afgørelse. De vigtigste indsatsområder, der er blevet indkredset af denne uformelle rådgivende gruppe i dens dokument »2020-strategien om officielle arbejdsformidlinger«, bør bidrage til modernisering og styrkelse af de offentlige arbejdsformidlinger.
(15)
Man bør i netværket yde gensidig bistand til fordel for medlemmerne og hjælpe hinanden i forbindelse med modernisering af organisationsstrukturer og tjenesteydelser ved at optrappe samarbejdet, navnlig for så vidt angår videnoverførsel, studiebesøg og udveksling af personale.
(16)
Netværket og dets initiativer bør finansieres gennem Progress/beskæftigelsesafsnittet af Den Europæiske Unions program for beskæftigelse og social innovation (»EaSI«), som blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1296/2013 (5), inden for de bevillinger, som Europa-Parlamentet og Rådet har fastsat.
(17)
For så vidt angår projekter udviklet af netværket eller indkredset i de gensidige læringsaktiviteter og derefter gennemført i de enkelte offentlige arbejdsformidlinger, bør medlemsstaterne have adgang til finansiering fra Den Europæiske Socialfond (ESF), Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og Horisont 2020, Unionens rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020), som blev fastlagt ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1291/2013 (6).
(18)
Netværket bør sikre, at det supplerer og ikke erstatter elle overlapper tiltag, der iværksættes som led i den europæiske beskæftigelsesstrategi som omhandlet i afsnit IX i traktaten, navnlig EMCO's tiltag og dets værktøjer, såsom den fælles evalueringsramme, samt programmet for gensidig læring. Desuden bør Kommissionen med henblik på at skabe synergier sikre, at sekretariatet for netværket af offentlige arbejdsformidlinger samarbejder tæt med EMCO's sekretariat.
(19)
Denne afgørelse overholder de grundlæggende rettigheder og de principper, som anerkendes i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (»Chartret«). Denne afgørelse tilstræber navnlig at sikre fuld overholdelse af retten til adgang til gratis arbejdsformidling og til at fremme anvendelsen af Chartrets artikel 29 -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Oprettelse af netværket
Der oprettes herved et netværk af offentlige arbejdsformidlinger på EU-plan for perioden fra 17. juni 2014 indtil den 31. december 2020 (»Netværket«). Netværket skal iværksætte de initiativer, som er fastsat i artikel 4.
Netværket skal bestå af:
a)
de offentlige arbejdsformidlinger som udpeget af medlemsstaterne
b)
Kommissionen.
EMCO har observatørstatus.
De medlemsstater, der har subnationale autonome offentlige arbejdsformidlinger, sikrer, at disse er repræsenteret på passende vis i netværkets specifikke initiativer.
Artikel 2
Definitioner af benchlearning
I denne afgørelse og i forbindelse med netværkets aktiviteter forstås ved: »benchlearning«: processen med at skabe en systematisk og integreret forbindelse mellem benchmarking og gensidige læringsaktiviteter; det består i at identificere gode præstationer gennem indikatorbaserede benchmarkingsystemer, herunder dataindsamling, datavalidering datakonsolidering og vurderinger ved hjælp af en passende metodologi, og ved at anvende resultater for konkrete og evidensbaserede gensidige læringsaktiviteter, herunder modeller for god eller bedste praksis.
Artikel 3
Formål
Formålet med denne afgørelse er at tilskynde til samarbejde mellem medlemsstaterne på beskæftigelsesområdet gennem netværket inden for de offentlige arbejdsformidlingers ansvarsområder for at bidrage til Europa 2020-strategien og til gennemførelsen af relevante EU-politikker og dermed yde støtte til:
a)
de mest udsatte sociale grupper med høj arbejdsløshed, navnlig ældre arbejdstagere og unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse
b)
anstændigt og bæredygtigt arbejde
c)
mere velfungerende arbejdsmarkeder i EU
d)
identificering af mangler på bestemte kvalifikationer og levering af oplysninger om deres omfang og geografiske fordeling, såvel som bedre matchning af arbejdssøgendes kvalifikationer med arbejdsgivernes behov
e)
bedre integration af arbejdsmarkederne
f)
øget frivillig geografisk og beskæftigelsesmæssig mobilitet på et retfærdigt grundlag for at imødekomme specifikke arbejdsmarkedsbehov
g)
integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet, som en del af bekæmpelsen af social udelukkelse
h)
evaluering og vurdering af aktive arbejdsmarkedsinitiativer og deres effektive gennemførelse.
Artikel 4
Netværkets initiativer
1. Inden for de offentlige arbejdsformidlingers ansvarsområder tager netværket navnlig følgende initiativer:
a)
udvikling og gennemførelse af evidensbaseret benchlearning i offentlige arbejdsformidlinger på EU-plan for ved hjælp af en passende metodologi at sammenligne resultaterne af deres aktiviteter på følgende områder:
i)
bidrag til at nedbringe arbejdsløsheden for alle aldersgrupper og for sårbare grupper
ii)
bidrag til at nedbringe arbejdsløshedens varighed og nedbringe ledigheden for at tackle langvarig og strukturel arbejdsløshed samt social udelukkelse
iii)
besættelse af ledige stillinger (herunder gennem frivillig arbejdskraftmobilitet)
iv)
kundetilfredshed med de offentlige arbejdsformidlingers tjenester.
b)
ydelse af gensidig bistand enten i form af peer-to-peer- eller gruppeaktiviteter, gennem samarbejde, udveksling af oplysninger, erfaringer og personale mellem netværkets medlemmer, herunder støtte til gennemførelse af landespecifikke henstillinger fra Rådet vedrørende offentlige arbejdsformidlinger efter anmodning fra den pågældende medlemsstat eller offentlige arbejdsformidling
c)
bidrag til at modernisere og styrke offentlige arbejdsformidlinger på centrale områder i overensstemmelse med de beskæftigelsesmæssige og sociale mål for Europa 2020
d)
udarbejdelse af rapporter efter anmodning fra enten Europa-Parlamentet, Rådet eller Kommissionen eller på eget initiativ
e)
bidrag til gennemførelsen af relevante politikinitiativer
f)
vedtagelse og gennemførelse af sit årlige arbejdsprogram, der fastlægger dets arbejdsmetoder, resultater og detaljer i forbindelse med gennemførelsen af benchlearning
g)
fremme og udveksling af bedste praksis vedrørende identificering af unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, og udvikling af initiativer, der sikrer, at disse unge opnår de nødvendige kvalifikationer for at indtræde og forblive på arbejdsmarkedet.
Med hensyn til initiativet fastsat i første afsnit, litra a), skal indikatorerne i bilaget anvendes ved benchmarkingen. Netværket skal også deltage aktivt i gennemførelsen af disse aktiviteter ved at dele data, viden og praksis. Medlemsstaterne har fortsat kompetence til at beslutte, om de ønsker på frivillig basis at indgå i yderligere benchlearningaktiviteter på andre områder end dem, der er opregnet i litra a), nr. i)-iv).
2. Netværket skal etablere en rapporteringsmekanisme i forbindelse med initiativerne omhandlet i stk. 1. Denne mekanisme skal indebære, at netværkets medlemmer hvert år aflægger rapport til bestyrelsen.
Artikel 5
Samarbejde
Netværket indleder et samarbejde med de relevante interessenter på arbejdsmarkedet, herunder andre leverandører af arbejdsformidling og, hvor det er hensigtsmæssigt, arbejdsmarkedets parter, organisationer, der repræsenterer arbejdsløse personer eller sårbare grupper, NGO'er, der arbejder inden for beskæftigelse, regionale og lokale myndigheder, det europæiske netværk for politik for livslang vejledning og private arbejdsformidlinger ved at inddrage dem i relevante aktiviteter og møder i netværket og ved at udveksle oplysninger og data.
Artikel 6
Netværkets funktionsmåde
1. Netværket ledes af en bestyrelse, til hvilken medlemsstaterne udpeger et medlem og en suppleant fra topledelsen i deres respektive offentlige arbejdsformidlinger. Kommissionen udpeger også et medlem og en suppleant til bestyrelsen. Suppleanterne til bestyrelsen erstatter medlemmerne, når det er nødvendigt.
EMCO udpeger i henhold til sin forretningsorden et af sine medlemmer til repræsentant, der har observatørstatus i bestyrelsen undtagen i forbindelse med bestyrelsesmøder med begrænset deltagerkreds. Bestyrelsen skal kunne mødes med begrænset deltagerkreds med deltagelse af et medlem pr. medlemsstat og et medlem fra Kommissionen, undtagen når dagsordenspunkter, der vedrører spørgsmål om det årlige arbejdsprogram, drøftes. Bestyrelsens forretningsorden fastsætter nærmere regler om afholdelsen af møder med begrænset deltagerkreds.
2. Bestyrelsen skal udpege en formand og to næstformænd blandt de af dens medlemmer, som er udpeget af en medlemsstat. Formanden repræsenterer netværket. Næstformændene træder i stedet for formanden, når det er nødvendigt.
3. Bestyrelsen vedtager selv sin forretningsorden ved en enstemmig afgørelse. Denne forretningsorden skal indeholde bestyrelsens beslutningsprocedurer og bestemmelser om udpegelse af og mandatperiode for bestyrelsens formand og næstformænd.
4. Bestyrelsen vedtager ved flertalsafgørelse:
a)
netværkets årlige arbejdsprogram, herunder nedsættelse af arbejdsgrupper og sprogordninger for netværkets møder
b)
den tekniske ramme for levering af benchmarking- og gensidige læringsaktiviteter, som en del af netværkets årlige arbejdsprogram, herunder benchlearningmetodologien på grundlag af de benchmarkingindikatorer, der er fastsat i bilaget til denne afgørelse, for at sammenligne offentlige arbejdsformidlingers resultater, kontekstvariabler, dataleveringskrav og læringsinstrumenterne i det integrerede program for gensidig læring.
c)
netværkets årsrapport. Rapporten sendes til Europa-Parlamentet og til Rådet og offentliggøres.
5. Bestyrelsen bistås af et sekretariat, som Kommissionen stiller til rådighed, og som ligger i Kommissionen. Sekretariatet forbereder i samarbejde med formanden og næstformændene bestyrelsesmøderne, netværkets årlige arbejdsprogram og netværkets årsrapport. Sekretariatet arbejder tæt sammen med EMCO's sekretariat.
Artikel 7
Finansiel støtte til denne tilskyndelsesforanstaltning
De samlede midler til gennemførelsen af denne afgørelse fastlægges som led i Progress/beskæftigelsesafsnittet (EaSI), hvis årlige bevillinger godkendes af Europa-Parlamentet og Rådet inden for den finansielle ramme.
Artikel 8
Ændring af bilaget om benchmarkingindikatorer
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 9 for at ændre bilaget, hvori benchmarkingindikatorerne er fastsat.
Artikel 9
Udøvelse af de delegerede beføjelser
1. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.
2. Den i artikel 8 omhandlede delegation af beføjelser tillægges Kommissionen fra den 17. juni 2014 indtil den 31. december 2020.
3. Den i artikel 8 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.
4. Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.
5. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 8 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet eller Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.
Artikel 10
Revision
Senest den 18. juni 2017 forelægger Kommissionen en rapport om anvendelsen af denne afgørelse for Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget. Rapporten skal navnlig vurdere, i hvilket omfang netværket har bidraget til at nå målene i artikel 3, og om det har løst sine opgaver. Den skal også vurdere, hvordan netværket har udviklet og gennemført benchmarking inden for de områder, der er omhandlet i artikel 4, stk. 1, litra a), nr. i)-iv).
Artikel 11
Ikrafttræden
Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 12
Adressater
Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.
Udfærdiget i Bruxelles, den 15. maj 2014.
ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA br. 573/2014/EU
od 15. svibnja 2014.
o pojačanoj suradnji između javnih službi za zapošljavanje (JSZ-ova)
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 149.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija,
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),
budući da:
(1)
U svojim zaključcima od 17. lipnja 2010. Europsko vijeće usvojilo je strategiju Europa 2020. za radna mjesta te pametan, održiv i uključiv rast („Europa 2020.”). Europsko vijeće pozvalo je na pokretanje svih instrumenata i politika Unije u svrhu potpore ostvarenju zajedničkih ciljeva te je pozvalo države članice da poduzmu pojačano usklađeno djelovanje. Javne službe za zapošljavanje (JSZ-ovi) imaju središnju ulogu u doprinosu ostvarenju cilja strategije Europa 2020. čija je svrha postizanje stope zaposlenosti od 75 % za žene i muškarce u dobi od 20 godina do 64 godine do 2020., a posebno smanjenjem nezaposlenosti među mladima.
(2)
Člankom 45. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („Ugovor”) utvrđuje se sloboda kretanja radnika unutar Unije, dok su njegovim člankom 46. određene mjere za ostvarenje te slobode, posebno osiguravanjem bliske suradnje između javnih službi za zapošljavanje. Mreža JSZ-ova uspostavljena na temelju ove Odluke („Mreža”) trebala bi osim općih aspekata geografske mobilnosti obuhvatiti širok raspon ciljeva i inicijativa pomoću poticajnih mjera osmišljenih za poboljšanje suradnje među državama članicama u području zapošljavanja.
(3)
Ova Odluka trebala bi biti usmjerena na poticanje suradnje između država članica u područjima nadležnosti JSZ-ova. Time se formalizira i jača trenutačna neformalna suradnja između JSZ-ova putem sadašnje Europske mreže šefova JSZ-ova u kojoj su sve države članice pristale sudjelovati. Puni potencijal vrijednosti Mreže leži u daljnjem sudjelovanju svih država članica. O tom bi sudjelovanju trebalo obavijestiti tajništvo Mreže.
(4)
U skladu s člankom 148. stavkom 4. Ugovora,Vijeće je Odlukom 2010/707/EU (3) donijelo smjernice za politike zapošljavanja država članica, koje su se provodile u razdoblju od 2011. do 2013. Te integrirane smjernice usmjeravaju države članice prilikom definiranja njihovih nacionalnih programa reformi i provedbe reformi. Integrirane smjernice temelj su preporuka za pojedine zemlje koje Vijeće upućuje državama članicama na temelju tog članka. Posljednjih su godina te preporuke obuhvaćale specifične preporuke u vezi s funkcioniranjem i kapacitetom JSZ-ova i učinkovitošću aktivnih politika tržišta rada u državama članicama.
(5)
Te bi preporuke za pojedine zemlje imale koristi od daljnje potpore u vidu poboljšanih na činjenicama utemeljenih povratnih informacija o uspješnosti provedbe politike i suradnje između JSZ-ova država članica. U tu bi svrhu Mreža trebala provoditi konkretne inicijative kao što su zajednički sustavi benchmarkinga temeljeni na dokazima, odgovarajuće aktivnosti uzajamnog učenja, uzajamna pomoć među članovima Mreže i provedba strateških aktivnosti u svrhu modernizacije JSZ-ova. Posebna znanja Mreže i njezinih pojedinačnih članova također bi trebalo iskoristiti kako bi se, na zahtjev Europskog parlamenta, Vijeća, Komisije ili Odbora za zapošljavanje (EMCO) pružili dokazi o razvoju politika zapošljavanja.
(6)
Jača i usmjerenija suradnja između JSZ-ova trebala bi dovesti do poboljšane razmjene najbolje prakse. Mreža bi trebala povezivati rezultate koji se temelje na benchmarkingu i aktivnostima uzajamnog učenja na način koji omogućuje razvoj sustavnog, dinamičnog i integriranog procesa benchlearninga.
(7)
Mreža bi trebala blisko surađivati s EMCO-om na temelju članka 150. Ugovora te bi trebala pridonositi radu EMCO-a pružanjem činjeničnih dokaza i izvješća o politikama koje provode JSZ-ovi. Doprinosi Mreže Europskom parlamentu trebali bi biti usmjereni preko tajništva, a doprinosi Vijeću preko EMCO-a, bez ikakvih preinaka te, gdje je to moguće, zajedno s komentarima. Posebno, ukupno znanje Mreže o aspektima ostvarenja politika zapošljavanja i usporedna analiza JSZ-ova mogla bi pomoći pri ocjeni i izradi politika zapošljavanja donositeljima odluka o politikama, na razini Unije i na nacionalnoj razini.
(8)
Mreža bi, u okviru nadležnosti JSZ-ova, trebala pridonositi provedbi inicijativa politike u području zapošljavanja, poput Preporuke Vijeća od 22. travnja 2013. o uspostavi programa Jamstvo za mlade (4). Mreža bi, također, trebala podupirati inicijative usmjerene na bolju usklađenost vještina, dostojan i održiv rad, poboljšanu dobrovoljnu mobilnost radne snage i olakšavanje prijelaza iz obrazovanja i osposobljavanja na posao, uključujući i putem potpore za pružanje usluga usmjeravanja i poboljšane transparentnosti vještina i kvalifikacija. Aktivnosti Mreže trebale bi obuhvatiti evaluaciju i ocjenu aktivnih politika tržišta rada, uključujući i onih koje su usmjerene na ranjive društvene skupine i socijalnu isključenost.
(9)
Mreža bi trebala ojačati suradnju među svojim članovima, razviti zajedničke inicijative usmjerene na razmjenu informacija i najbolje prakse u svim područjima koja JSZ-ovi obuhvaćaju, usporednu analizu i savjetovanje kao i promicanje inovativnih pristupa pružanju usluga zapošljavanja. Uspostavom Mreže bit će omogućena uključiva usporedba svih JSZ-ova koja se temelji na dokazima i koja je usmjerena na rezultate, što vodi prepoznavanju najboljih praksi u područjima usluga koje JSZ-ovi pružaju. Ti bi rezultati trebali pridonijeti boljem osmišljavanju i pružanju usluga zapošljavanja u okviru njihovih posebnih odgovornosti. Inicijative Mreže trebale bi poboljšati djelotvornost JSZ-ova i omogućiti učinkovitiju javnu potrošnju. Mreža bi, također, trebala surađivati i s ostalim pružateljima usluga zapošljavanja.
(10)
U svojem godišnjem programu rada, Mreža bi trebala definirati tehničke detalje benchmarkinga JSZ-ova i povezanih aktivnosti uzajamnog učenja, posebno metodologije benchlearninga, na temelju pokazatelja benchmarkinga kako su navedeni u Prilogu ovoj Odluci za ocjenu uspješnosti JSZ-ova, kontekstne varijable, zahtjeve u vezi s dostavom podataka, kao i instrumente učenja integriranog programa uzajamnog učenja. U ovoj bi Odluci trebalo odrediti područja benchmarkinga. Države članice ostaju nadležne odlučivati hoće li na dobrovoljnoj osnovi sudjelovati u dodatnom benchlearningu u drugim područjima.
(11)
Ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora trebala bi biti delegirana Komisiji u pogledu izmjene Priloga o pokazateljima uspješnosti benchmarkinga. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući savjetovanja sa stručnjacima, posebno onima iz JSZ-ova. Prilikom pripreme i izrade delegiranih akata, Komisija bi trebala osigurati da se relevantni dokumenti Europskom parlamentu i Vijeću šalju istodobno, na vrijeme i na primjeren način.
(12)
Zbog raznolikosti modela, zadaća i oblika pružanja usluga JSZ-ova, svaka država članica mora sama, iz redova višeg rukovodstva svojih JSZ-ova, imenovati jednog člana i jednog zamjenskog člana za Odbor Mreže („Odbor”). Ako je primjenjivo, član ili zamjenski član trebali bi u Odboru predstavljati druge JSZ-ove iz svoje države članice. Ako iz ustavnih razloga država članica ne može imenovati samo jedan JSZ, trebalo bi odrediti relevantne JSZ-ove tako da se njihov broj svede na najmanji mogući i da se ne mijenjaju pravila da jedna država članica ima jedan glas u Odboru. Članovi Odbora trebali bi uložiti sve napore kako bi osigurali da mišljenja i iskustva lokalnih i regionalnih vlasti budu uključena u aktivnosti Mreže te da se te vlasti redovito obavješćuje o tim aktivnostima. Članovi Odbora trebali bi imati ovlast za donošenje odluka u ime svojeg JSZ-a. Kako bi se osigurala uključenost svih JSZ-ova u Mrežu, aktivnosti bi trebale biti otvorene za s sudjelovanje JSZ-ova sa svih razina.
(13)
Kako bi se zajednički rad JSZ-ova što više uskladio sa stvarnošću na tržištu rada, Mreža bi trebala imati potpuno ažurirane podatke o nezaposlenima na razini NUTS 3.
(14)
Mreža bi se trebala temeljiti na iskustvu i zamijeniti postojeću neslužbenu savjetodavnu skupinu Europske mreže šefova JSZ-ova koju Komisija podržava od 1997., čija su stajališta uzeta u obzir u ovoj Odluci. Ključna područja djelovanja koja je utvrdila ta savjetodavna skupina u svojem izvješću naslovljenom „Strategija JSZ-ova 2020.” trebala bi doprinijeti modernizaciji i jačanju JSZ-ova.
(15)
Mreža bi trebala pružiti uzajamnu pomoć u korist svojih članova i trebala bi pomoći svojim članovima pri uzajamnoj potpori u modernizaciji organizacijskih struktura i pružanju usluga jačanjem suradnje, posebno putem prijenosa znanja, studijskih posjeta i razmjene osoblja.
(16)
Mrežu i njezine inicijative trebalo bi financirati kroz program PROGRESS/stavku zapošljavanje Programa Europske unije za zapošljavanje i socijalne inovacije („EaSI”) uspostavljenog Uredbom (EU) br. 1296/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5) u okviru odobrenih sredstava koje su odredili Europski parlament i Vijeće.
(17)
Za projekte koje je razvila Mreža ili koji su utvrđeni u aktivnostima uzajamnog učenja, a zatim provedeni u pojedinim JSZ-ovima, države članice trebale bi imati pristup financiranju iz Europskog socijalnog fonda (ESF), Regionalnog fonda za razvoj (ERDF) i programa Obzor 2020., Okvirnog programa Unije za istraživanje i inovacije (2014. - 2020.) uspostavljenog Uredbom (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (6).
(18)
Mreža bi trebala osigurati da dopunjava, a ne zamjenjuje ili duplicira djelovanja poduzeta kao dio Europske strategije zapošljavanja u smislu glave IX. Ugovora, posebno ona koja poduzima EMCO, kao i njegove alate, poput Zajedničkog ocjenjivačkog okvira (JAF), kao i djelovanja u okviru Programa uzajamnog učenja. Nadalje, u svrhu stvaranja sinergija, Komisija bi trebala osigurati da tajništvo Mreže blisko surađuje s tajništvom EMCO-a.
(19)
Ova Odluka poštuje temeljna prava i načela koja su priznata u Povelji Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”). Posebno, ova Odluka nastoji osigurati puno poštovanje prava na pristup besplatnim uslugama posredovanja pri zapošljavanju i promicati primjenu članka 29. Povelje.
DONIJELI SU OVU ODLUKU:
Članak 1.
Uspostava Mreže
Uspostavlja se mreža javnih službi za zapošljavanje (JSZ-ova) na razini Unije na razdoblje od 17. lipnja 2014 do 31. prosinca 2020. („Mreža”). Mreža provodi inicijative utvrđene u članku 4.
Mreža se sastoji od:
(a)
JSZ-ova kako su ih imenovale države članice;
(b)
Komisije.
EMCO ima status promatrača.
Države članice s podnacionalnim autonomnim JSZ-ovima osiguravaju njihovu primjerenu zastupljenost u posebnim inicijativama Mreže.
Članak 2.
Definicije „benchlearninga”
Za potrebe ove Odluke i aktivnosti Mreže, benchlearning znači proces stvaranja sustavne i integrirane veze između benchmarkinga i aktivnosti uzajamnog učenja koje se sastoje od identificiranja dobrih izvedbi kroz sustave benchmarkinga temeljene na pokazateljima uspješnosti, uključujući prikupljanje podataka, vrednovanje podataka, konsolidiranje i ocjenu podataka, uz primjenu odgovarajuće metodologije te korištenje dobivenih rezultata u konkretnim aktivnostima uzajamnog učenja temeljenih na dokazima, uključujući dobre ili najbolje modele iz prakse.
Članak 3.
Ciljevi
Cilj je ove Odluke poticanje suradnje među državama članicama putem Mreže u području zapošljavanja, u okviru područja za koja su JSZ-ovi nadležni, kako bi se pridonijelo strategiji „Europa 2020.” i provedbi odgovarajućih politika Unije i tako pružila podrška:
(a)
najranjivijim društvenim skupinama s visokom stopom nezaposlenosti, posebno starijim radnicima i mladim osobama koje nisu zaposlene, niti su u obrazovanju ili osposobljavanju (NZOO);
(b)
dostojnom i održivom radu;
(c)
boljem funkcioniranju tržišta rada EU-a;
(d)
prepoznavanju vještina koje nedostaju i pružanju informacija o njihovu opsegu i mjestu, kao i boljem usklađivanju vještina tražitelja zaposlenja potrebama poslodavaca;
(e)
boljoj integraciji tržišta rada;
(f)
povećanoj dobrovoljnoj geografskoj i profesionalnoj mobilnosti na pravičnoj osnovi kako bi se zadovoljile specifične potrebe tržišta rada;
(g)
integraciji osoba isključenih s tržišta rada kao dijelu borbe protiv socijalne isključenosti;
(h)
evaluaciji i ocjenjivanju aktivnih inicijativa na tržištu rada i njihovoj djelotvornoj i učinkovitoj provedbi.
Članak 4.
Inicijative Mreže
1. U okviru područja za koja su JSZ-ovi nadležni, Mreža posebno provodi sljedeće inicijative:
(a)
razvoj i provedba benchlearninga temeljenog na dokazima među JSZ-ovima diljem Unije radi uspoređivanja, pomoću odgovarajuće metodologije, izvedbi njihovih aktivnosti u sljedećim područjima:
i.
doprinos smanjenju nezaposlenosti za sve dobne skupine i za osjetljive skupine;
ii.
doprinos smanjenju trajanja nezaposlenosti i smanjenju neaktivnosti radi rješavanja dugoročne i strukturne nezaposlenosti te socijalne isključenosti;
iii.
popunu slobodnih radnih mjesta (uključujući i kroz dobrovoljnu mobilnost radne snage);
iv.
zadovoljstvo klijenata uslugama JSZ-ova.
(b)
pružanje uzajamne pomoći u obliku stručnih ili grupnih aktivnosti, putem suradnje, razmjene informacija, iskustava i osoblja među članovima Mreže, uključujući potporu provedbi preporuka specifičnih za pojedinu zemlju u vezi s JSZ-ovima koje izdaje Vijeće na zahtjev dotične države članice ili JSZ-a;
(c)
doprinosi modernizaciji i jačanju JSZ-ova u ključnim područjima u skladu s ciljevima zapošljavanja i socijalnim ciljevima Europe 2020.;
(d)
priprema izvješća na zahtjev Europskog parlamenta, Vijeća, Komisije ili na vlastitu inicijativu;
(e)
doprinosi provedbi relevantnih političkih inicijativa;
(f)
donosi i provodi svoj godišnji program rada u kojemu određuje svoje metode rada, očekivane rezultate i detalje u vezi s provedbom benchlearninga;
(g)
unapređuje i dijeli najbolju praksu o identifikaciji mladih osoba koje nisu zaposlene, niti su u obrazovanju ili osposobljavanju (NZOO) i razvoju inicijativa kojima bi se osiguralo da ti mladi ljudi steknu vještine potrebne za ulazak i ostanak na tržištu rada.
U pogledu inicijative utvrđene u prvom podstavku točki (a), benchmarking koristi pokazatelje određene u Prilogu. Mreža također aktivno sudjeluje u provedbi tih aktivnosti razmjenom podataka, znanja i prakse. Države članice ostaju nadležne odlučivati hoće li na dobrovoljnoj osnovi sudjelovati u dodatnim aktivnostima benchlearninga u područjima osim onih navedenih u točki (a) podtočkama od i. do iv.;
2. Mreža uspostavlja mehanizam izvještavanja vezan za inicijative navedene u stavku 1. U primjeni tog mehanizma, članovi Mreže podnose godišnje izvješće Odboru.
Članak 5.
Suradnja
Mreža inicira suradnju s relevantnim dionicima na tržištu rada, uključujući druge pružatelje usluga zapošljavanja, te, prema potrebi, socijalne partnere, organizacije koje predstavljaju nezaposlene osobe ili ranjive skupine, nevladine organizacije koje djeluju u području zapošljavanja, regionalne i lokalne vlasti, Europsku mrežu politika cjeloživotnog profesionalnog usmjeravanja i privatne službe za zapošljavanje tako što ih uključuje u odgovarajuće aktivnosti i sastanke Mreže te putem razmjene informacija i podataka s njima.
Članak 6.
Funkcioniranje Mreže
1. Mrežom upravlja Odbor. Država članica imenuje u Odbor jednog člana te jednog zamjenskog člana iz višeg rukovodstva svojeg JSZ-a. Komisija također imenuje jednog člana i jednog zamjenskog člana u Odbor. Zamjenski članovi Odbora zamjenjuju članove kad god je to potrebno.
EMCO među svojim članovima te u skladu sa svojim poslovnikom imenuje jednog predstavnika koji ima status promatrača u Odboru uz iznimku zatvorenih sjednica Odbora. Odbor mora imati mogućnost sastati se na zatvorenim sjednicama uz sudjelovanje jednog člana po državi članici te jednog člana iz Komisije, osim za točke dnevnog reda koje se tiču pitanja povezanih s godišnjim programom rada. Poslovnik Odbora pruža dodatna detaljna pravila o održavanju zatvorenih sjednica.
2. Odbor imenuje predsjednika i dva potpredsjednika iz redova svojih članova koje su imenovale države članice. Predsjednik predstavlja Mrežu. Potpredsjednik zamjenjuje predsjednika kada god je potrebno.
3. Odbor donosi svoj poslovnik jednoglasnom odlukom. Taj poslovnik sadrži, između ostalog, mehanizme za donošenje odluka Odbora te odredbe o imenovanju i mandatima predsjednika i zamjenikâ predsjednika Odbora.
4. Odbor većinskom odlukom donosi:
(a)
godišnji program rada Mreže, uključujući uspostavu radnih skupina te jezične aranžmane sastanaka Mreže;
(b)
tehnički okvir za provođenje benchmarkinga i aktivnosti uzajamnog učenja, kao dio godišnjeg programa rada Mreže, uključujući metodologiju benchlearninga na temelju pokazatelja benchmarkinga navedenih u Prilogu ovoj Odluci radi usporedbe uspješnosti JSZ-ova, kontekstne varijable, zahtjeve za dostavljanje podataka te instrumente učenja integriranog programa uzajamnog učenja;
(c)
godišnje izvješće Mreže. To izvješće šalje se Europskom parlamentu i Vijeću i objavljuje se.
5. Odboru pomaže tajništvo koje osigurava Komisija i koje ima sjedište unutar Komisije. Tajništvo u suradnji s predsjednikom i zamjenicima predsjednika priprema sastanke Odbora, godišnji program rada Mreže i njezino godišnje izvješće. Tajništvo usko surađuje s tajništvom EMCO-a.
Članak 7.
Financijska potpora za ovu poticajnu mjeru
Globalni resursi za provedbu ove Odluke uspostavljaju se u okviru PROGRESS/stavku zapošljavanje programa za zapošljavanje i socijalne inovacije (EaSI), čija godišnja odobrena sredstva odobravaju Europski parlament i Vijeće unutar granica financijskog okvira.
Članak 8.
Izmjena Priloga o pokazateljima uspješnosti „benchmarkinga”
Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 9. kako bi izmijenila Prilog radi utvrđivanja pokazatelja uspješnosti benchmarkinga.
Članak 9.
Delegiranje ovlasti
1. Ovlasti za donošenje delegiranih akata dodjeljuju se Komisiji u skladu s uvjetima utvrđenim u ovom članku.
2. Delegiranje ovlasti navedeno u članku 8. dodjeljuje se Komisiji od 17. lipnja do 31. prosinca 2020.
3. Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 8. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv proizvodi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.
4. Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.
5. Delegirani akt donesen na temelju članka 8. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće ne ulože nikakav prigovor u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.
Članak 10.
Preispitivanje
Komisija Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regijâ do 18. lipnja 2017. podnosi izvješće o primjeni ove Odluke. U izvješću se posebno ocjenjuje u kojoj je mjeri Mreža pridonijela ostvarenju ciljeva određenih u članku 3. te je li ispunila svoje zadaće. U njemu se također ocjenjuje kako je Mreža razvila i provela benchmarking u područjima iz članka 4. stavka 1. točke (a) podtočaka od i. do iv..
Članak 11.
Stupanje na snagu
Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 12.
Adresati
Ova je Odluka upućena državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 15. svibnja 2014.