KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1358/2014
af 18. december 2014
om ændring af forordning (EF) nr. 889/2008 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 834/2007, for så vidt angår økologiske akvakulturdyrs oprindelse, opdrætspraksis for akvakulturdyr, foder til økologiske akvakulturdyr og produkter og stoffer, der er tilladt i produktionen af økologisk akvakultur
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 af 28. juni 2007 om økologisk produktion og mærkning af økologiske produkter og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 2092/91 (1), særlig artikel 13, stk. 3, artikel 15, stk. 2, og artikel 16, stk. 1, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Ved forordning (EF) nr. 834/2007 fastsættes grundlæggende krav til økologisk produktion af tang og akvakulturdyr. Der er fastsat gennemførelsesbestemmelser til disse krav i Kommissionens forordning (EF) nr. 889/2008 (2).
(2)
I perioden mellem november 2012 og april 2013 anmodede visse medlemsstater om en revision af reglerne om produkter, stoffer, foderkilder og teknikker, der er godkendt til anvendelse i produktionen af økologisk akvakultur. Disse anmodninger er blevet evalueret af ekspertgruppen med henblik på teknisk rådgivning om økologisk produktion (EGTOP), der er nedsat ved Kommissionens afgørelse 2009/427/EF (3). Idet der tages højde for EGTOP's udtalelse, finder Kommissionen, at der er behov for at ajourføre og integrere de nuværende gennemførelsesbestemmelser om kravene til økologisk produktion af tang og akvakulturdyr.
(3)
I henhold til artikel 15, stk. 1, litra a), nr. ii), i forordning (EF) nr. 834/2007 kan der indsættes ikke-økologisk producerede dyr i et brug på særlige betingelser, når der ikke er yngel fra økologiske gydebestande eller brug til rådighed. Forordning (EF) nr. 889/2008 fastsætter specifikke begrænsninger for så vidt angår indfangede vilde akvakulturdyr, herunder indsamling af vildtlevende yngel. Visse traditionelle praksisser vedrørende ekstensivt fiskebrug i vådområder, såsom brakvandsbassiner, tidevandsområder og kystlaguner, der er lukket af diger og skråninger, har eksisteret i århundreder og har en vis værdi i forhold til kulturarv og bevarelse af biodiversiteten samt ud fra et økonomisk perspektiv i forhold til lokalsamfundet. Under visse betingelser har disse praksisser ingen indvirkning på størrelsen af bestanden af de berørte arter.
(4)
Indsamling af vildtlevende yngel med henblik på videreopdræt i forbindelse med disse traditionelle akvakulturpraksisser betragtes derfor som værende i overensstemmelse med målene, kriterierne og principperne for økologisk akvakultur, forudsat at der er iværksat forvaltningsforanstaltninger, som er godkendt af de relevante myndigheder, der har ansvaret for forvaltningen af de pågældende fiskebestande, således at der sikres en bæredygtig udnyttelse af de berørte arter, at udsætningen er i overensstemmelse med de nævnte foranstaltninger, og at fiskene udelukkende fodres med foder, der forekommer naturligt i det omgivende miljø.
(5)
EGTOP har udtrykt bekymring for, at de foderkilder og tilsætningsstoffer, der er tilladt i økologisk akvakultur ikke på tilstrækkelig vis opfylder kødædende fiskearters ernæringsmæssige behov. I henhold til artikel 15, stk. 1, litra d), nr. i), i forordning (EF) nr. 834/2007 skal dyrene fodres med foder, der opfylder deres ernæringsmæssige behov i de forskellige faser af deres udvikling. Anvendelsen af hele fisk som foder til kødædende arter i økologisk akvakultur bør derfor tillades. Dette må imidlertid ikke føre til, at der lægges yderligere pres på truede eller overfiskede bestande. Derfor bør der kun anvendes fiskeriprodukter, der af en tredjepart er certificeret som bæredygtige, til fremstillingen af foder til kødædende arter i økologisk akvakultur. I denne forbindelse er bæredygtighedsordningens troværdighed vigtig for at kunne forsikre forbrugeren om det økologiske akvakulturprodukts overordnede bæredygtighed. De kompetente myndigheder bør derfor udvælge, hvilke certificeringsordninger de betragter som passende til at påvise bæredygtigheden af de fiskeriprodukter, der anvendes som foder i økologisk akvakultur, jf. principperne om bæredygtigt fiskeri i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 (4). FAO's »Guidelines for the ecolabelling of fish and fisheries products from marine capture fisheries« fra 2009 (5) kan anvendes som reference ved vurderingen af certificeringsordningernes egnethed.
(6)
EGTOP fremhævede også behovet for at tilføre tilstrækkelige mængder histidin i foderet til laksefisk for at sikre et højt sundheds- og velfærdsniveau for disse arter. Under hensyntagen til de store variationer i indholdet af histidin i havets råmaterialer afhængig af art og sæson samt produktions-, forarbejdnings- og opbevaringsforhold bør det tillades at bruge histidin, der fremkommer ved gæring, for at sikre, at laksefiskenes ernæringsmæssige behov opfyldes.
(7)
Den maksimale mængde fiskemel, der p.t. er tilladt i foder til rejer, er ikke tilstrækkelig til at opfylde deres ernæringsmæssige behov og bør derfor forhøjes. Når det er nødvendigt for at sikre rejernes kvantitative ernæringsmæssige behov, bør det desuden være tilladt at supplere deres foder med økologisk kolesterol i overensstemmelse med anbefalingerne i EGTOP's rapport. Til dette formål bør der anvendes økologisk kolesterol, hvis det er tilgængeligt. Ikke-økologisk kolesterol fra uld, bløddyr eller andre kilder kan også anvendes, hvis økologisk kolesterol ikke er tilgængeligt.
(8)
Undtagelsen i artikel 25k, stk. 2, udløber den 31. december 2014, og dette stykke bør derfor udgå.
(9)
For at sikre overholdelse af artikel 15, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 834/2007 i forbindelse med opdræt af yngel fra økologiske gydebestande og økologiske brug, anses det for nødvendigt, og i overensstemmelse med EGTOP's rapport, at indføre særlige regler for anvendelsen af plankton til fodring af økologisk yngel. Plankton er nødvendigt for opdræt af yngel og produceres ikke i henhold til regler om økologi.
(10)
EGTOP har desuden anbefalet at ajourføre listen over stoffer, som det er tilladt at anvende til rengøring og desinficering i økologisk akvakultur, navnlig hvad angår muligheden for også at anvende visse af de allerede tilladte stoffer i nærheden af dyr. Bilag VII til forordning (EF) nr. 889/2008 bør ændres i overensstemmelse hermed.
(11)
Anvendelsesområdet for bilag XIIIa til forordning (EF) nr. 889/2008 som defineret i artikel 25f, stk. 2, bør defineres mere klart, navnlig hvad angår opdrætspraksis.
(12)
Den maksimale opdrætstæthed for fjeldørred bør øges for bedre at tilgodese denne arts behov. Der bør desuden fastsættes en maksimal opdrætstæthed for krebs. Bilag XIIIa til forordning (EF) nr. 889/2008 bør ændres i overensstemmelse hermed.
(13)
Forordning (EF) nr. 889/2008 bør ændres i overensstemmelse hermed.
(14)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forskriftsudvalget for Økologisk Produktion -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
I forordning (EF) nr. 889/2008 foretages følgende ændringer:
1)
Artikel 25e, stk. 4, affattes således:
»4. Indsamling af vildtlevende yngel med henblik på videreopdræt er specifikt begrænset til følgende tilfælde:
a)
naturlig tilstrømning af fisk eller larver og ungdyr af krebs i forbindelse med påfyldning af damme, indeslutningssystemer og indhegninger
b)
europæisk glasål, forudsat at der er indført en godkendt forvaltningsplan for ål for det pågældende område, og så længe spørgsmålet om kunstig reproduktion af ål endnu ikke er løst
c)
indsamling af vild fiskeyngel af arter andre end europæisk glasål med henblik på videreopdræt i traditionelt ekstensivt akvakulturbrug i vådområder, såsom brakvandsbassiner, tidevandsområder og kystlaguner, der er lukket af diger og skråninger, hvis:
i)
udsætningen er i overensstemmelse med de forvaltningsforanstaltninger, som er godkendt af de relevante myndigheder, der har ansvaret for forvaltningen af de pågældende fiskebestande, for at sikre bæredygtig udnyttelse af de berørte arter, og
ii)
fiskene udelukkende fodres med foder, der forekommer naturligt i det omgivende miljø.«
2)
Artikel 25f, stk. 2, affattes således:
»2. Opdrætstætheden og opdrætspraksis er fastsat i bilag XIIIa pr. art eller gruppe af arter. Ved overvågning af opdrætstæthedens og opdrætspraksissens indvirkning på dyrenes velfærd skal der holdes øje med fiskenes tilstand (f.eks. finneskader og andre skader, vækstrate, adfærd og deres generelle sundhedstilstand), og vandkvaliteten skal overvåges.«
3)
I artikel 25k, stk. 1, tilføjes som litra e):
»e)
foderprodukter, som stammer fra hele fisk fra bæredygtigt fiskeri, der er certificeret i henhold til ordninger, der anerkendes af den kompetente myndighed i overensstemmelse med principperne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 (6).
(6) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 af 11. december 2013 om den fælles fiskeripolitik, ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1954/2003 og (EF) nr. 1224/2009 og ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 og (EF) nr. 639/2004 samt Rådets afgørelse 2004/585/EF (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 22).«" 						
(4)
Artikel 25k, stk. 2, udgår.
(5)
I artikel 25k tilføjes følgende stykke:
»5. Histidin, der fremkommer ved gæring, kan anvendes i foderrationen til laksefisk, når de i stk. 1 opførte foderkilder ikke indeholder tilstrækkelige mængder histidin til at opfylde fiskens ernæringsmæssige behov og forebygge stær.«
(6)
Artikel 25l, stk. 3, affattes således:
»3. Hvis det naturligt forekommende foder suppleres i henhold til stk. 2:
a)
må foderrationen til gulhalet hajmalle (Pangasius sp.), som er omhandlet i del 9 i bilag XIIIa, højst indeholde 10 % fiskemel eller fiskeolie fra bæredygtigt fiskeri
b)
må foderrationen til rejer, som er omhandlet i del 7 i bilag XIIIa, højst indeholde 25 % fiskemel og 10 % fiskeolie fra bæredygtigt fiskeri. For at sikre rejernes kvantitative ernæringsmæssige behov kan deres foder suppleres med økologisk kolesterol; hvis økologisk kolesterol ikke er tilgængeligt, kan der anvendes ikke-økologisk kolesterol fra uld, bløddyr eller andre kilder.«
(7)
Følgende artikel indsættes:
»Artikel 25la
Særlige regler for foder til økologisk yngel
Ved larveopdræt af økologisk yngel kan konventionel fytoplankton og dyreplankton anvendes som foder.«
(8)
Artikel 25s, stk. 6, affattes således:
»6. Hvad angår biologisk bekæmpelse af ektoparasitter, skal det først og fremmest tilstræbes at anvende pudsefisk samt ferskvand, saltvand og natriumchloridløsninger.«
(9)
Bilag VII og XIIIa ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 1. januar 2015.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 18. december 2014.
PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1358/2014
оd 18. prosinca 2014.
o izmjeni Uredbe (EZ) br. 889/2008 o detaljnim pravilima za provedbu Uredbe Vijeća (EZ) br. 834/2007 u pogledu podrijetla životinja ekološke akvakulture, uzgojne prakse u akvakulturi, hrane za životinje ekološke akvakulture te proizvoda i tvari odobrenih za upotrebu u ekološkoj akvakulturi
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 834/2007 od 28. lipnja 2007. o ekološkoj proizvodnji i označivanju ekoloških proizvoda i stavljanju izvan snage Uredbe (EEZ) br. 2092/91 (1), a posebno njezin članak 13. stavak 3., članak 15. stavak 2. i članak 16. stavak 1.,
budući da:
(1)
Uredbom (EZ) br. 834/2007 utvrđuju se osnovni zahtjevi za ekološku proizvodnju morskih algi i životinja akvakulture. Detaljna pravila za provedbu tih zahtjeva utvrđena su Uredbom Komisije (EZ) br. 889/2008 (2).
(2)
U razdoblju od studenoga 2012. do travnja 2013. određene države članice zatražile su reviziju pravila o proizvodima, tvarima, izvorima hrane za životinje i metodama koje se smiju upotrebljavati u ekološkoj proizvodnji proizvoda akvakulture. Te zahtjeve ocijenila je stručna skupina za tehničko savjetovanje o ekološkoj proizvodnji (EGTOP), osnovana Odlukom Komisije 2009/427/EZ (3). Uzimajući u obzir mišljenje EGTOP-a, Komisija je utvrdila potrebu za ažuriranjem i integracijom postojećih pravila za provedbu zahtjeva za ekološku proizvodnju morskih algi i životinja akvakulture.
(3)
U skladu s člankom 15. stavkom 1. točkom (a) podtočkom ii. Uredbe (EZ) br. 834/2007, životinje uzgojene na konvencionalan način mogu se pod posebnim uvjetima dopremiti u uzgajalište ako mlađ koja potječe od ekološki uzgojenih matičnih jata ili iz ekoloških uzgajališta nije raspoloživa. Uredbom (EZ) br. 889/2008 utvrđuju se posebna ograničenja u pogledu ulovljenih divljih životinja akvakulture, uključujući sakupljanje divlje riblje mlađi iz akvakulture. Neke tradicionalne prakse ekstenzivnog uzgoja ribe u močvarnim područjima, kao što su ribnjaci sa slanom vodom, područja pod utjecajem plime i oseke te obalne lagune, zatvorenima nasipima i uzvisinama, postoje već stoljećima te su značajne u pogledu kulturne baštine, očuvanja biološke raznolikosti i gospodarske perspektive za lokalne zajednice. Te prakse pod određenim uvjetima ne utječu na stanje stoka dotičnih vrsta.
(4)
Stoga se smatra da je sakupljanje divlje ikre u svrhu daljnjeg uzgoja u navedenim praksama tradicionalne akvakulture u skladu s ciljevima, kriterijima i načelima ekološke proizvodnje proizvoda akvakulture, pod uvjetom da su uspostavljene mjere upravljanja koje je odobrilo nadležno tijelo zaduženo za upravljanje dotičnim ribljim stokovima kako bi se osiguralo održivo iskorištavanje dotičnih vrsta, da je obnavljanje stokova u skladu s tim mjerama i da se ribe hrane isključivo hranom koja je prirodno dostupna u okolišu.
(5)
EGTOP je izrazio zabrinutost da izvori hrane za životinje i aditivi odobreni u ekološkoj proizvodnji proizvoda akvakulture ne ispunjavaju u dovoljnoj mjeri prehrambene potrebe mesojednih ribljih vrsta. U skladu s člankom 15. stavkom 1. točkom (d) podtočkom i. Uredbe (EZ) br. 834/2007, životinje se moraju hraniti hranom koja ispunjava njihove prehrambene potrebe u različitim fazama razvoja. Stoga bi trebalo dopustiti uporabu cijele ribe kao izvora hrane za mesojedne životinje u ekološkoj akvakulturi. Međutim, to ne bi trebalo prouzročiti dodatni pritisak na ugrožene ili prelovljene stokove. Iz tog bi razloga za proizvodnju hrane za mesojedne životinje u ekološkoj akvakulturi trebalo upotrebljavati samo proizvode ribarstva koje je treća strana potvrdila održivima. U tom je kontekstu važna vjerodostojnost sustava održivosti koji se primjenjuje radi otklanjanja sumnji potrošača u sveukupnu održivost proizvoda ekološke akvakulture. Stoga bi nadležna tijela trebala utvrditi programe potvrđivanja koje, u svjetlu načela održivog ribarstva utvrđenih Uredbom (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), smatraju primjerenima za dokazivanje održivosti proizvoda ribarstva za uporabu kao hranu za životinje u ekološkoj akvakulturi. Smjernice FAO-a iz 2009. za dodjeljivanje znaka zaštite okoliša za ribe i proizvode ribarstva iz morskog ribolova (5) mogu se primjenjivati kao referentni dokument pri ocjenjivanju prikladnosti sustava potvrđivanja.
(6)
Osim toga, EGTOP je naglasio potrebu za dovoljnom količinom histidina u prehrani salmonida kako bi se osigurala visoka razina zaštite zdravlja i dobrobiti životinja tih vrsta. Uzimajući u obzir znatne razlike u sadržajima histidina u morskim sirovinama ovisno o vrstama i sezonama kao i uvjetima proizvodnje, prerade i skladištenja, trebalo bi omogućiti uporabu histidina dobivenog fermentacijom kako bi se osiguralo da su prehrambene potrebe salmonida ispunjene.
(7)
Najveća količina ribljeg brašna koja je trenutačno dopuštena u hrani za kozice nije dovoljna za ispunjivanje njihovih prehrambenih potreba te bi je stoga trebalo povećati. U slučaju da je to potrebno za ispunjivanje količinskih prehrambenih zahtjeva, i dopunjavanje hrane za životinje kolesterolom trebalo bi dopustiti u skladu s preporukama izvješća EGTOP-a. U tu svrhu trebalo bi upotrebljavati organski kolesterol, ako je dostupan. Ako organski kolesterol nije dostupan, može se upotrebljavati i kolesterol dobiven od vune, školjkaša ili iz drugih izvora.
(8)
Izuzeće predviđeno člankom 25.k stavkom 2. prestaje važiti 31. prosinca 2014., stoga bi taj stavak trebalo izbrisati.
(9)
Kako bi se osigurala usklađenost s člankom 15. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EZ) br. 834/2007 s obzirom na uzgoj mlađi koja potječe od ekološki uzgojenih matičnih jata i iz ekoloških uzgajališta, smatra se potrebnim i u skladu s izvješćem EGTOP-a uvesti posebna pravila za uporabu planktona u hranidbi ekološke mlađi. Plankton je potreban radi uzgoja riblje mlađi i nije dobiven u skladu s pravilima za ekološku proizvodnju.
(10)
Osim toga, EGTOP je preporučio ažuriranje popisa tvari odobrenih za čišćenje i dezinfekciju u ekološkoj akvakulturi, posebno u odnosu na mogućnost uporabe nekih tvari koje su već navedene u prisutnosti životinja. Prilog VII. Uredbi (EZ) br. 889/2008 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.
(11)
Područje primjene Priloga XIII.a Uredbi (EZ) br. 889/2008, kako je definirano u članku 25.f stavku 2., trebalo bi biti jasnije definirano, posebno u odnosu na uzgojnu praksu.
(12)
Najveću dopuštenu uzgojnu gustoću jezerske zlatovčice trebalo bi povećati kako bi se bolje ispunile potrebe te vrste. Najveću uzgojnu gustoću trebalo bi utvrditi i za slatkovodne rakove. Prilog XIII.a Uredbi (EZ) br. 889/2008 trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti.
(13)
Uredbu (EZ) br. 889/2008 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.
(14)
Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem regulatornog Odbora za ekološku proizvodnju,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Uredba (EZ) br. 889/2008 mijenja se kako slijedi:
1.
U članku 25.e stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:
„4. U svrhu uzgoja sakupljanje divlje riblje mlađi iz akvakulture ograničeno je na sljedeće specifične slučajeve:
(a)
prirodan ulazak ličinki riba ili rakova te mlađi pri punjenju ribnjaka, kaveznih sustava i zatvorenih sustava vodom;
(b)
ličinke europske jegulje, pod uvjetom da je uspostavljen odobreni plan za upravljanje jeguljama jer lokacija i umjetna reprodukcija jegulja ostaju neriješeni;
(c)
sakupljanje divlje ikre vrsta osim europske jegulje za uzgoj u tradicionalnoj ekstenzivnoj akvakulturi u močvarnim područjima, kao što su ribnjaci sa slanom vodom, područja pod utjecajem plime i oseke te obalne lagune, zatvorenima nasipima i uzvisinama, pod uvjetom da:
i.
obnavljanje stokova u skladu je s mjerama upravljanja koje su odobrila nadležna tijela zadužena za upravljanje dotičnim ribljim stokovima kako bi se osiguralo održivo iskorištavanje dotičnih vrsta; i
ii.
ribe se hrane isključivo hranom koja je prirodno dostupna u okolišu.”
2.
U članku 25.f stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
„2. Uzgojna gustoća i uzgojna praksa utvrđene su Prilogom XIII.a prema vrsti ili skupini vrsta. Razmatrajući učinke uzgojne gustoće i uzgojne prakse na uzgajane ribe, prati se stanje ribe (poput oštećenja peraja, ostalih povreda, stope rasta, izraženog ponašanja i sveukupnog zdravlja) te kakvoća vode.”
3.
U članku 25.k stavku 1. dodaje se sljedeća točka (e):
„(e)
hrana za životinje dobivena od cijele ribe ulovljene u uzgajalištima koja su potvrđena kao održiva u okviru sustava koji nadležno tijelo priznaje u skladu s načelima utvrđenima Uredbom (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (6).
(6) Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ (SL L 354, 28.12.2013., str. 22.).”" 						
4.
U članku 25.k stavak 2. se briše.
5.
U članak 25.k dodaje se sljedeći stavak:
„5. Histidin dobiven fermentacijom može se upotrebljavati u obroku za salmonide ako se izvorima hrane za životinje iz stavka 1. ne osigura dovoljna količina histidina kako bi se ispunile prehrambene potrebe ribe i spriječio nastanak očne mrene.”
6.
U članku 25.l stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
„3. Ako se prirodna hrana dopunjuje u skladu sa stavkom 2.:
(a)
obrok za somove (Pangasius spp.) iz odjeljka 9. Priloga XIII.a može sadržavati najviše 10 % ribljeg brašna ili ribljeg ulja dobivenih iz održivog ribarstva;
(b)
obrok za kozice iz odjeljka 7. Priloga XIII.a može sadržavati najviše 25 % ribljeg brašna i 10 % ribljeg ulja dobivenih iz održivog ribarstva. Kako bi se osigurale količinske prehrambene potrebe kozica, kao dopuna njihovoj prehrani može se upotrebljavati organski kolesterol; ako organski kolesterol nije dostupan, može se upotrebljavati neorganski kolesterol dobiven od vune, školjkaša ili iz drugih izvora.”
7.
Umeće se sljedeći članak 25.la:
„Članak 25.la
Posebna pravila za hranu za ekološku mlađ
U uzgoju ličinki ekološke mlađi kao hrana za životinje mogu se upotrebljavati konvencionalni fitoplankton i zooplankton.”
8.
U članku 25.s stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:
„6. Za biološku kontrolu ektoparazita prednost se daje ribama čistačima i uporabi slatke vode, morske vode i otopinama natrijevog klorida.”
9.
Prilozi VII. i XIII.a mijenjaju se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od 1. siječnja 2015.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 18. prosinca 2014.