RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1153/2012
af 3. december 2012
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af semsgarvet læder (vaskeskind) med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«), forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Efter en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 1338/2006 (2) en endelig antidumpingtold på importen af semsgarvet læder (vaskeskind) henhørende under KN-kode 4114 10 10 og 4114 10 90 med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«)(»de endelige antidumpingforanstaltninger«). Foranstaltningerne havde form af en værditold på 58,9 %.
2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(2)
Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb af de gældende endelige antidumpingforanstaltninger (3) modtog Kommissionen den 14. juni 2011 en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Anmodningen blev indgivet af UK Leather Federation (»ansøgeren«), der tegner sig for mere end 50 % af den samlede EU-produktion af semsgarvet læder.
(3)
Anmodningen var begrundet med, at de endelige antidumpingforanstaltningers udløb sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen.
3. Indledning af en udløbsundersøgelse
(4)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 13. september 2011 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (4) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
4. Undersøgelse
4.1. Nuværende undersøgelsesperiode og betragtet periode
(5)
Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat dumping omfattede perioden fra den 1. juli 2010 til den 30. juni 2011 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2008 til udgangen af NUP (»den betragtede periode«).
4.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(6)
Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, andre kendte EU-producenter, eksporterende producenter i det pågældende land, ikke forretningsmæssigt forbundne importører, brugere i Unionen, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for det pågældende land om indledningen af udløbsundersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(7)
På grund af det tilsyneladende store antal EU-producenter, eksporterende producenter i det pågældende land og ikke forretningsmæssigt forbundne importører blev det fundet passende at undersøge, hvorvidt der burde udtages stikprøver, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter i henhold til grundforordningens artikel 17 anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af den fornyede undersøgelse og meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen.
(8)
Der er taget stikprøver af EU-producenterne, og ud af tre kendte EU-producenter indgår to grupper af producenter i stikprøven.
(9)
Seks eksporterende producenter i Kina blev kontaktet. Imidlertid samarbejdede ingen af disse selskaber i forbindelse med undersøgelsen.
(10)
For så vidt angår importørerne identificeredes 35 ikke forretningsmæssigt forbundne importører af semsgarvet læder i Unionen; disse blev opfordret til at indgive oplysninger i forbindelse med stikprøven. Kun to af dem gav sig til kende og var villige til at samarbejde i forbindelse med nærværende undersøgelse. Følgelig var det ikke nødvendigt at udtage en stikprøve af ikke forretningsmæssigt forbundne importører.
(11)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste, var berørt af sagen, og til de parter, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget besvarelser fra de stikprøveudvalgte grupper af EU-producenter og fra to samarbejdsvillige ikke forretningsmæssigt forbundne importører. Ingen af de eksporterende producenter i Kina samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, og ingen relevante forbrugersammenslutninger forsynede Kommissionen med oplysninger eller gav sig til kende i løbet af undersøgelsen.
(12)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for, at der fortsat ville finde dumping sted med deraf følgende skade, og for at fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende interesserede parter:
-
Hutchings & Harding Ltd, Cambridge, Det Forenede Kongerige, og
-
Marocchinerie e Scamoscerie Italiane (MESI), Torino, Italien.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(13)
Den vare, der er omfattet af denne undersøgelse, er semsgarvet læder som defineret i den oprindelige undersøgelse, dvs. semsgarvet læder og en kombination af semsgarvet læder, også i tilskårne stykker, herunder semsgarvet »crust« læder (vaskeskind) og en kombination af semsgarvet »crust« læder, med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»den pågældende vare«), som i øjeblikket henhører under KN-kode 4114 10 10 og 4114 10 90.
(14)
Det blev bekræftet i den aktuelle undersøgelse, at den pågældende vare, og de varer, der er fremstillet og solgt på hjemmemarkedet i Kina, og varer fremstillet og solgt i Unionen af EU-erhvervsgrenen har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål som i den oprindelige undersøgelse og derfor er samme vare i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT DUMPING
(15)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om de eksisterende foranstaltningers udløb ville føre til fortsat dumping.
1. Indledende bemærkninger
(16)
Som nævnt i betragtning 9 var der ingen af de seks eksporterende producenter i Kina, som blev kontaktet, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, og resultaterne vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping måtte baseres på de foreliggende faktiske oplysninger, navnlig oplysninger indgivet af ansøgeren, herunder oplysninger i anmodningen om en fornyet undersøgelse og statistikker, i overensstemmelse med artikel 18 i grundforordningen.
2. Dumpingimport i NUP
2.1. Referenceland
(17)
I henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skulle den normale værdi fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede normale værdi i et egnet tredjeland med markedsøkonomi (»referencelandet«) eller prisen ved eksport fra referencelandet til andre lande, herunder Unionen, eller, hvor dette ikke er muligt, på ethvert andet rimeligt grundlag, herunder den pris, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen.
(18)
I den oprindelige undersøgelse blev USA anvendt som referenceland med henblik på fastsættelsen af den normale værdi. Den eneste producent af semsgarvet læder (vaskeskind) i USA på tidspunktet for den oprindelige undersøgelse har siden lukket sit produktionsanlæg. Siden da er semsgarvet læder (vaskeskind) blevet importeret fra et joint venture-selskab i Tyrkiet. Da der ikke længere er nogen større produktion af semsgarvet læder (vaskeskind) i USA, blev andre lande, i dette tilfælde New Zealand, Tyrkiet og Indien, overvejet som referenceland i indledningsmeddelelsen vedrørende denne undersøgelse. Producenter i de mulige referencelande New Zealand, Tyrkiet og Indien blev kontaktet, men det var ikke muligt at få etableret et samarbejde.
(19)
I mangel af samarbejde fra en producent i et analogt land blev den normale værdi fastsat på grundlag af oplysninger om den gennemsnitlige pris for importen fra Indien til Unionen, som er tilgængelige i importstatistikker fra Eurostat for NUP (Indien er det land, hvorfra den største mængde importeredes til Unionen). I mangel af samarbejde fra de eksporterende producenter i Kina blev eksportprisen fastsat på grundlag af oplysninger om den gennemsnitlige pris for importen fra Kina til Unionen, som er tilgængelige i importstatistikker fra Eurostat for NUP. På disse grundlag blev dumpingmargenen fastsat som forskellen mellem den gennemsnitlige pris på den indiske import til Unionen anvendt som normal værdi og den gennemsnitlige pris på den kinesiske import anvendt som eksportpris. Denne dumpingberegning resulterede i en dumpingmargen på 64 %.
2.2. Udvikling i importen, hvis foranstaltningerne ophæves
(20)
I forlængelse af undersøgelsen af, om der fandt dumping sted i NUP, blev sandsynligheden for fortsat dumping i tilfælde af ophævelse af foranstaltningerne undersøgt. Da ingen af de eksporterende producenter i Kina samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, er nedenstående konklusioner baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, nemlig oplysninger afgivet i anmodningen om en fornyet undersøgelse samt oplysninger fra ansøgeren og data fra Eurostat.
(21)
I denne forbindelse blev følgende elementer undersøgt: udviklingen i importen fra Kina, produktionen og de eksporterende producenters uudnyttede kapacitet samt EU-markedets attraktivitet for så vidt angår priser og mængder.
(22)
Som anført i betragtning 32 viser prissammenligningen mellem importen fra Kina i NUP og EU-erhvervsgrenens priser, at der er tale om betydelige underbud (51,6 %). EU-markedet er fortsat attraktivt for de kinesiske eksporterende producenter, både i henseende til priser og mængder. Dette styrkes af den omstændighed, at der har været en betydelig uudnyttet produktionskapacitet i Kina siden indførelsen af foranstaltninger, hvorved importen fra Kina blev reduceret. Allerede før indførelsen af foranstaltningerne havde Kina tredoblet sin andel af EU-markedet for denne vare: fra 10,7 % i 2001 til 31,7 % i 2004. Endvidere er de kinesiske priser ved eksport til Unionen fortsat højere end på markederne i visse andre tredjelande, hvilket vil gøre EU-markedet mere attraktivt for de kinesiske eksporterende producenter.
(23)
Ovenstående analyse viser, at kinesisk eksport fortsat er kommet ind på EU-markedet til dumpingpriser og med meget høje dumpingmargener. På baggrund af navnlig analysen af prisniveauerne på EU-markedet og den uudnyttede kapacitet i Kina kan det konkluderes, at der er sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne ophæves.
D. SKADE
1. EU-erhvervsgrenen
(24)
I Unionen fremstilles den samme vare af tre (grupper af) virksomheder. To af dem er repræsenteret af ansøgeren og har hjemsted i Det Forenede Kongerige og Italien med nogen forarbejdning i Polen og Rumænien. En tredje producent, der er baseret i Italien, støtter anmodningen. Om alle andre producenter af semsgarvet læder (vaskeskind) rapporteres det, at de har haft lukket deres produktionsanlæg siden 2006, hvor de oprindelige foranstaltninger blev indført.
(25)
Den samlede EU-produktion, jf. artikel 4, stk. 1, i grundforordningen, blev fastsat på grundlag af spørgeskemabesvarelserne fra de EU-producenter, der indgik i stikprøven, og de grundlæggende makroøkonomiske data, der blev forelagt af den tredje producent i undersøgelsen/stikprøveudtagningen. De virksomheder anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Unionen (»EU-erhvervsgrenen«), jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4. De to producenter i stikprøven tegnede sig for 80 % af EU-produktionen.
(26)
Eftersom de mikroøkonomiske indikatorer for skade kun er baseret på data fra to selskaber, er de gengivet i indekseret form af fortrolighedshensyn, jf. grundforordningens artikel 19.
2. Forbrug på EU-markedet
(27)
EU-forbruget blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængder på EU-markedet og importoplysninger fra Eurostat.
(28)
Det skal også bemærkes, at siden 2010 har der været betydelige mængder af lavprisimport af semsgarvet læder (vaskeskind), der eksporteres til resten af Unionen via Spanien (ca. 31 % i markedsandel). Det bemærkes, at Spanien ikke længere har nogen produktion af samme vare, og at salg af semsgarvet læder (vaskeskind) fra Spanien til resten af Unionen overstiger importen. Disse mængder er blevet lagt til tallene for forbruget. Mellem 2008 og NUP steg forbruget i Unionen med 26 %, og den største del af stigningen fandt sted mellem 2009 og 2010.
Tabel 1
2008
2009
2010
NUP
Samlet EU-forbrug (000 sq ft) (5)
22 107
22 300
28 434
27 827
Indeks (2008 = 100)
100
101
129
126
3. Import fra Kina
a) Mængde og markedsandel
(29)
Efter indførelsen af foranstaltninger i 2006 faldt importen fra Kina betydeligt, og den er stadig temmelig begrænset, svarende til en markedsandel på ca. 4 % i NUP. Desuagtet er importmængden i den betragtede periode med oprindelse i Kina steget med 9 procentpoint og har nået et niveau på 1 103 330 sq ft i NUP. Men importen fra Kina steg ikke i samme takt som EU-forbruget, og den kinesiske imports markedsandel faldt i den betragtede periode.
Tabel 2
2008
2009
2010
NUP
Importmængde fra det pågældende land (000 sq ft) (6)
1 010,00
786,67
883,33
1 103,33
Indeks (2008 = 100)
100
78
87
109
Markedsandel for importen fra det pågældende land (6)
5 %
4 %
3 %
4 %
b) Priser
i) Prisudvikling
(30)
Gennemsnitsprisen for den kinesiske import har varieret i løbet af den betragtede periode. I forhold til 2008 steg prisen indledningsvis i 2009, før den faldt med 13 % i 2010 for igen at stige til niveauet i 2008 i NUP.
Tabel 3
2008
2009
2010
NUP
Prisen på importen fra det pågældende land (EUR/sq ft) (7)
0,45
0,61
0,39
0,46
Indeks (2008 = 100)
100
136
87
102
ii) Prisunderbud
(31)
For at undersøge prisunderbuddet blev den vejede gennemsnitlige salgspris, som EU-erhvervsgrenen tog ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, sammenlignet med kinesiske eksportørers hertil svarende vejede gennemsnitlige cif-eksportpris. Derfor er EU-erhvervsgrenens salgspriser blevet justeret, navnlig for kreditomkostninger, leveringsomkostninger, emballering og provisioner, til priser ab fabrik. Cif-priserne for eksporten fra Kina er indhentet fra Eurostat og justeret for at dække alle omkostninger i forbindelse med fortoldning, dvs. toldtariffer og omkostninger efter import (hjemtagningspris).
(32)
Sammenligningen viste, at importen af den pågældende vare i NUP underbød EU-erhvervsgrenens priser med ca. 51,6 %.
4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(33)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske faktorer og forhold, der kunne have indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.
(34)
Med henblik på skadesanalysen blev der fastsat skadesindikatorer på følgende to niveauer:
-
De makroøkonomiske indikatorer (produktion, kapacitet, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, gennemsnitlige enhedspriser, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping) blev for EU-produktionen som helhed vurderet på grundlag af fuldstændige spørgeskemabesvarelser fra de virksomheder, der indgik i stikprøven, og på grundlag af makroøkonomiske data fra den tredje EU-producent.
-
Analysen af de mikroøkonomiske indikatorer (lagre, lønninger, rentabilitet, investeringsafkast, likviditet, evnen til at rejse kapital og investeringer) blev baseret på oplysninger fra behørigt efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra virksomhederne i stikprøven. Disse oplysninger anses for at være repræsentative for hele EU-erhvervsgrenen. Da disse indikatorer kun vedrører to selskaber, kan de absolutte tal ikke oplyses af fortrolighedshensyn, jf. artikel 19 i grundforordningen, og kun indeksene er angivet nedenfor.
a) Makroøkonomiske indikatorer
4.1. Produktion
(35)
Siden 2008 er EU-produktionen faldet støt, og under NUP faldt den til 12 % under niveauet i 2008, selv om forbruget i samme periode steg med 26 %.
Tabel 4
2008
2009
2010
NUP
Produktion (000 sq ft) (8)
7 659
7 223
7 100
6 753
Indeks (2008 = 100)
100
94
93
88
4.2. Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(36)
Produktionskapaciteten forblev stabil mellem 2008 og NUP. Mens kapacitetsudnyttelsen allerede lå på et lavt niveau i 2008, førte faldet i produktionen mellem 2008 og NUP til et yderligere betydeligt fald i kapacitetsudnyttelsen på 7 procentpoint mellem 2008 og NUP.
Tabel 5
2008
2009
2010
NUP
Produktionskapacitet (000 sq ft) (9)
13 290
13 290
13 290
13 290
Indeks (2008 = 100)
100
100
100
100
Kapacitetsudnyttelse (9)
58 %
54 %
53 %
51 %
Indeks (2008 = 100)
100
94
93
88
4.3. Salgsmængde
(37)
EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder steg med 5 % mellem 2008 og 2009, hvorefter det faldt 2 % i 2010 og igen steg i NUP. Samlet set steg salgsmængden med 9 % i den betragtede periode.
Tabel 6
2008
2009
2010
NUP
EU-salgsmængde til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (000 sq ft) (10)
5 144
5 393
5 324
5 627
Indeks (2008 = 100)
100
105
103
109
4.4. Markedsandel
(38)
Mellem 2008 og 2009 lykkedes det EU-erhvervsgrenen lidt at genvinde 1 % markedsandel fra sit i forvejen lave niveau på 23 % i 2008, hvorefter dens markedsandel faldt med 4 procentpoint til kun 20 % i NUP.
Tabel 7
2008
2009
2010
NUP
EU-erhvervsgrenens markedsandel (11)
23 %
24 %
19 %
20 %
Indeks (2008 = 100)
100
104
80
87
4.5. Vækst
(39)
Mellem 2008 og NUP, hvor EU-forbruget steg med 26 %, steg EU-producenternes salgsmængde på EU-markedet kun med 9 %, og EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 3 procentpoint. Det kan således konkluderes, at EU-producenterne næppe har kunnet drage fordel af væksten på markedet.
4.6. Beskæftigelse
(40)
Efter indledningsvis at være faldet med 9 % mellem 2008 og 2009 fortsatte beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen med at falde. Ud af 74 medarbejdere i 2008 er der kun 59 ansatte tilbage i NUP, hvilket svarer til et samlet fald på 19 %.
Tabel 8
2008
2009
2010
NUP
Beskæftigelse for den pågældende vare (personer) (12)
74
67
62
59
Indeks (2008 = 100)
100
91
84
81
4.7. Produktivitet
(41)
EU-erhvervsgrenens produktivitet, målt som produktion pr. ansat pr. år, faldt med 9 % mellem 2008 og NUP. Dette afspejler den omstændighed, at beskæftigelsen faldt i et hurtigere tempo end produktionen.
Tabel 9
2008
2009
2010
NUP
Produktivitet (sq ft pr. ansat) (13)
104 031
107 536
114 512
113 655
Indeks (2008 = 100)
100
103
110
109
4.8. Salgspriser og faktorer, som påvirker hjemmemarkedspriserne
(42)
EU-erhvervsgrenens enhedssalgspriser forblev stabile mellem 2008 og NUP. Som nævnt ovenfor blev EU-erhvervsgrenens priser markant underbudt af dumpingimporten fra Kina. Imidlertid er prisniveauet opretholdt på bekostning af EU-erhvervsgrenens markedsandel.
Tabel 10
2008
2009
2010
NUP
Enhedspris på EU-markedet (EUR/sq ft) (14)
1,01
0,97
1,01
1,01
Indeks (2008 = 100)
100
96
100
100
4.9. Dumpingmargenens størrelse
(43)
På baggrund af mængden, markedsandelen og priserne på importen fra Kina kan virkningerne af den faktiske dumpingmargen for EU-erhvervsgrenen ikke anses for at være ubetydelige.
4.10. Genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping
(44)
De ovenfor undersøgte indikatorer viser, at EU-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation til trods for indførelsen af antidumpingforanstaltninger i 2006 grundlæggende er forblevet udsat og sårbar. Der kunne således ikke konstateres en egentlig genrejsning efter tidligere dumping, og det konkluderes, at EU-erhvervsgrenen fortsat er sårbar over for de skadevoldende virkninger af eventuel dumpingimport på EU-markedet.
b) Mikroøkonomiske indikatorer
4.11. Lagerbeholdninger
(45)
EU-erhvervsgrenens slutlagre steg betragteligt med 31 % mellem 2008 og NUP. Andre analyser gjorde det muligt at finjustere vurderingen af udviklingen i antallet af måneders produktion, der var på lager. Således havde producenter, der indgik i stikprøven, i 2008 omkring fem måneders produktion på lager (43 %), men presset fra dumpingimporten tvang dem til at øge deres lagre til over syv måneders produktion (svarende til 63 % af den samlede årlige produktion) i NUP. Konklusionen, der siger, at lagerudviklingen vidner om en skadelig situation, bekræftes derfor.
Tabel 11
2008
2009
2010
NUP
Ultimolagre (sq ft) (15)
Fortrolige forretningsoplysninger
Indeks (2008 = 100)
100
116
135
131
4.12. Lønninger
(46)
Gennemsnitslønnen pr. ansat var stabil mellem 2008 og 2009 samt mellem 2010 og NUP. Den kraftige stigning på 20 % mellem 2009 og 2010 kan tilskrives en betydelig stigning i lønomkostningerne hos to af virksomhederne i stikprøven til trods for den omstændighed, at beskæftigelsen er reduceret.
Tabel 12
2008
2009
2010
NUP
Årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (000 EUR) (16)
Fortrolige forretningsoplysninger
Indeks (2008 = 100)
100
100
120
120
4.13. Investeringer
(47)
De af stikprøven omfattede virksomheders årlige investeringer i produktionen af den samme vare var overvejende til vedligeholdelse og steg med 21 % mellem 2008 og NUP. Den kraftige stigning mellem 2010 og NUP skyldes køb af visse former for udstyr fra en af virksomhederne i stikprøven i 2011.
Tabel 13
2008
2009
2010
NUP
Nettoinvesteringer (EUR) (17)
Fortrolige forretningsoplysninger
Indeks (2008 = 100)
100
102
72
121
4.14. Rentabilitet og investeringsafkast
(48)
EU-erhvervsgrenen led konstant tab i hele den betragtede periode. Mellem 2008 og NUP er tabene (både i absolutte tal og i procent af omsætningen) mere end fordoblet.
(49)
Tilsvarende var afkastet af investeringerne negativt i hele den betragtede periode, og det forværredes med -131 procentpoint mellem 2008 og NUP.
Tabel 14
2008
2009
2010
NUP
Nettofortjeneste ved EU-salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af nettosalg) (18)
Fortrolige forretningsoplysninger
Indeks (2008 = 100)
- 100
-95
-73
- 203
Investeringsafkast (nettofortjenesten i % af den bogførte nettoværdi af investeringerne) (18)
Fortrolige forretningsoplysninger
Indeks (2008 = 100)
- 100
-95
-73
- 231
4.15. Likviditet og evne til at rejse kapital
(50)
Nettolikviditeten fra driften forblev negativ i hele den betragtede periode, og den blev forværret med næsten - 300 procentpoint mellem 2008 og NUP.
Tabel 15
2008
2009
2010
NUP
Likviditet (EUR) (19)
Fortrolige forretningsoplysninger
Indeks (2008 = 100)
- 100
- 115
-77
- 398
(51)
Der er ingen indikation for, at EU-erhvervsgrenen skulle have haft vanskeligheder med at rejse kapital.
c) Indvirkningen af dumpingimporten og andre faktorer
4.16. Virkningerne af dumpingimporten
(52)
Efter indførelsen af foranstaltninger faldt importen fra Kina betydeligt, og den er stadig temmelig begrænset, svarende til en markedsandel på ca. 4 % i NUP. Prissammenligningen mellem denne import og EU-erhvervsgrenens priser viser dog et betydeligt prisunderbud (51,6 %). Da semsgarvet læder (vaskeskind) er en standardiseret vare, da varedækningen er meget begrænset, og da kinesiske varers kvalitet ligner den europæiske, tyder den forholdsvis lille markedsandel for den kinesiske import kombineret med betydelige prisunderbud, på, at denne import har betydelig indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation.
4.17. Import fra andre lande
(53)
Der er tale om en betydelig import fra Indien, Tyrkiet og New Zealand samt en vis import fra andre lande, som tilsammen tegner sig for en markedsandel på 46 % i NUP (fra 60 % i 2008).
(54)
Med hensyn til importen fra Indien skal det bemærkes, at mængden er betydelig, og at markedsandelen er øget fra 11 % i 2008 til 16 % i NUP. I den samme periode var gennemsnitspriserne på importen fra Indien noget lavere end EU-producenternes gennemsnitspriser. I betragtning af de betydelige mængder og prisforskellene konkluderes det, at importen fra Indien til en vis grad har bidraget til EU-erhvervsgrenens dårlige økonomiske situation. Samtidig skal det bemærkes, at priserne på importen fra Indien er mere end 60 % højere end den kinesiske dumpingimport. Det konkluderes derfor, at disse begrænsede virkninger for EU-erhvervsgrenens nuværende situation efter al sandsynlighed ikke ville kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimport og skade i tilfælde af den sandsynlige stigning i den kinesiske dumpingimport og yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens situation, som en ophævelse af foranstaltningerne ville medføre.
Tabel 16
2008
2009
2010
NUP
Importmængde fra Indien (000 sq ft) (20)
2 330,00
2 123,33
4 276,67
4 436,67
Markedsandel for importen fra Indien (20)
11 %
10 %
15 %
16 %
Gennemsnitspris på importen fra Indien (EUR/sq ft)
0,79
0,82
0,66
0,75
(55)
Der er også en betydelig import fra Tyrkiet, som tegner sig for en markedsandel på 10 % i NUP (fra 18 % i 2008). Samtidig er gennemsnitspriserne for denne import meget større end for semsgarvet læder (vaskeskind) fra Kina og meget tæt på prisniveauet for EU-erhvervsgrenen. I betragtning af den faldende tendens for importen fra Tyrkiet og de relativt høje priser konkluderes det, at denne heller ikke ville kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimport og skade i tilfælde af den sandsynlige stigning i den kinesiske dumpingimport og yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens situation, som en ophævelse af foranstaltningerne ville medføre.
Tabel 17
2008
2009
2010
NUP
Importmængde fra Tyrkiet (000 sq ft) (21)
4 063,33
2 623,33
2 933,33
2 700,00
Markedsandel for importen fra Tyrkiet (21)
18 %
12 %
10 %
10 %
Gennemsnitspris på importen fra Tyrkiet (EUR/sq ft)
0,77
0,89
1,05
1,20
(56)
Der er også en betydelig import fra New Zealand, som tegner sig for en markedsandel på 7 % i NUP, og som er steget fra 3 % i 2008. Samtidig er gennemsnitspriserne for denne import meget højere end for semsgarvet læder (vaskeskind) fra Kina og højere end selv prisniveauet for EU-erhvervsgrenen. I betragtning af de relativt høje priser på importen fra New Zealand konkluderes det, at den heller ikke ville kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimport og skade i tilfælde af den sandsynlige stigning i den kinesiske dumpingimport og yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens situation, som en ophævelse af foranstaltningerne ville medføre.
Tabel 18
2008
2009
2010
NUP
Importmængde fra New Zealand (000 sq ft) (22)
716,67
2 426,67
1 966,67
1 883,33
Markedsandel for importen fra New Zealand (22)
3 %
11 %
7 %
7 %
Gennemsnitspris på importen fra New Zealand (EUR/sq ft)
1,29
1,43
1,43
1,48
(57)
Importen fra resten af verden tegner sig for en markedsandel på 13 % i NUP (fra 27 % i 2008). Samtidig er gennemsnitspriserne for denne import meget højere end for semsgarvet læder (vaskeskind) fra Kina og meget tæt på prisniveauet for EU-erhvervsgrenen. I betragtning af den faldende tendens for importen fra resten af verden og de relativt høje priser i sammenligning med semsgarvet læder (vaskeskind) fra Kina, konkluderes det, at denne heller ikke ville kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimport og skade i tilfælde af den sandsynlige stigning i den kinesiske dumpingimport og yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens situation, som en ophævelse af foranstaltningerne ville medføre.
Tabel 19
2008
2009
2010
NUP
Importmængde fra resten af verden (000 sq ft) (23)
5 896,67
4 013,33
4 480,00
3 556,67
Markedsandel for importen fra resten af verden (23)
27 %
18 %
16 %
13 %
Gennemsnitspris på importen fra resten af verden (EUR/sq ft)
0,63
0,84
0,81
0,84
(58)
Importen fra alle andre tredjelande tilsammen tegner sig for en markedsandel på 46 % i NUP (fra 60 % i 2008). Samtidig er gennemsnitspriserne for denne import meget større end for semsgarvet læder (vaskeskind) fra Kina og meget tæt på prisniveauet for EU-erhvervsgrenen. I betragtning af den faldende tendens for importen fra tredjelande og de relativt høje priser konkluderes det, at denne heller ikke ville kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimport og skade i tilfælde af den sandsynlige stigning i den kinesiske dumpingimport og yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens situation, som en ophævelse af foranstaltningerne ville medføre.
Tabel 20
2008
2009
2010
NUP
Importmængde fra andre lande (000 sq ft) (24)
13 006,67
11 186,67
13 656,67
12 576,67
Indeks (2008 = 100)
100
86
105
97
Markedsandel for import fra andre lande (24)
60 %
51 %
49 %
46 %
Gennemsnitspris på importen fra andre lande (EUR/sq ft)
0,74
0,98
0,91
0,98
5. Konklusion om EU-erhvervsgrenens situation
(59)
Der er kun tre producenter (alle SMV'er) tilbage i Unionen. Om alle andre producenter af semsgarvet læder (vaskeskind) rapporteres det, at de har haft lukket deres produktionsanlæg siden 2006, hvor de oprindelige foranstaltninger blev indført. Dette kan ses som hidrørende fra det øgede pres, som den kinesiske dumpingimport har lagt på EU-markedet, selv i en situation med voksende forbrug.
(60)
Skadesanalysen viser, at EU-erhvervsgrenens situation forværredes i den betragtede periode. Navnlig faldt produktionen med omkring 12 %, og selv om salget steg lidt, var denne stigning mindre end stigningen i forbruget, og EU-producenternes markedsandel faldt derfor med 3 procentpoint.
(61)
Samtidig viser analysen af de mikroøkonomiske indikatorer, at rentabiliteten, afkastet af investeringerne og likviditeten i EU-erhvervsgrenen forblev negativ i hele den betragtede periode, og at dette fald fortsatte hen imod NUP.
(62)
Importen fra Indien, Tyrkiet, New Zealand og resten af verden er blevet analyseret. På baggrund af disse importstrømme, anskuet såvel enkeltvis som samlet, konkluderes det, at de ikke ville kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimport og skade i tilfælde af den sandsynlige stigning i den kinesiske dumpingimport og yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens situation, som en ophævelse af foranstaltningerne ville medføre.
(63)
Ud fra ovenstående konkluderes det, at EU-erhvervsgrenen fortsat led væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5, og at erhvervsgrenen er meget skrøbelig og sårbar og langt under den tilstand, der kunne forventes, hvis den havde genrejst sig efter den dumping, der konstateredes i den oprindelige undersøgelse.
(64)
Det konkluderes også, at EU-erhvervsgrenens skadelidende situation overvejende skyldes den fortsatte eksistens (selv i mindre mængder) af dumping- og lavprisimporten fra Kina.
E. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT SKADE
1. Konsekvenser af den forventede importmængde og de prismæssige virkninger, hvis foranstaltningerne ophæves
(65)
Selv om importmængderne fra Kina faldt markant efter indførelsen af foranstaltningerne i 2006, er det opfattelsen, at der fortsat er betydelig produktionskapacitet i Kina (jf. betragtning 22). Denne overskudskapacitet kan let omdirigeres til EU-markedet, hvis foranstaltningerne ophæves.
(66)
Det konkluderes, at hvis foranstaltningerne ophæves, vil kinesiske eksporterende producenter efter al sandsynlighed forsøge at genvinde tabte markedsandele i Unionen. Det betydelige underbud, som er konstateret af undersøgelsen, viser, at prisniveauet i Unionen gør den til et meget interessant marked for den kinesiske import (jf. betragtning 22).
2. Konklusion om fortsat skade
(67)
På dette grundlag konkluderes det, at en ophævelse af foranstaltningerne over for importen fra Kina efter al sandsynlighed vil medføre, at EU-erhvervsgrenen fortsat forvoldes skade.
F. UNIONENS INTERESSER
1. Indledning
(68)
Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger ville være i strid med Unionens interesser som helhed. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens interesser på den ene side og importørernes og brugernes interesser på den anden side.
(69)
Det bør erindres, at vedtagelsen af foranstaltninger ikke blev anset for at være imod Unionens interesser i den oprindelige undersøgelse. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede har været antidumpingforanstaltninger gældende, giver det mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle unødigt negative virkninger for de berørte parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(70)
På dette grundlag blev det undersøgt, om det til trods for, at man var nået til den konklusion, at den skadevoldende dumping sandsynligvis ville fortsætte, tydeligt kunne konkluderes, at det ikke ville være i Unionens interesse at opretholde foranstaltningerne i dette bestemte tilfælde.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(71)
EU-erhvervsgrenen, der består af SMV'er, har konsekvent tabt markedsandele og har lidt væsentlig skade i den betragtede periode. Hvis foranstaltningerne ophæves, vil EU-erhvervsgrenen sandsynligvis befinde sig i en endnu værre situation.
3. Importørernes interesser
(72)
Der er to ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der har samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen. Den til semsgarvet læder (vaskeskind) knyttede erhvervsvirksomhed udgør kun en begrænset del af deres respektive omsætninger. Der er intet, der tyder på, at en videreførelse af foranstaltningerne ville have nogen betydelig negativ indvirkning på deres aktiviteter.
4. Brugernes og forbrugernes interesser
(73)
Der var ingen bruger- eller forbrugersammenslutninger, der gav sig til kende inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen, hvilket også var tilfældet i den oprindelige undersøgelse. Da det i den oprindelige undersøgelse blev fastslået, at de pågældende foranstaltninger ikke ville få en urimelig indvirkning på disse parters interesser, og i betragtning af deres fortsatte manglende samarbejdsvilje kan det konkluderes, at deres interesser forbliver uberørte af opretholdelsen af foranstaltningerne. Den betydelige import fra andre kilder og til konkurrencedygtige priser vil sikre, at brugerne og forbrugerne fortsat vil have et bredt udvalg af forskellige leverandører af den pågældende vare og til rimelige priser.
5. Konklusion
(74)
I betragtning af alle ovenstående forhold konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grund til ikke at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger.
G. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(75)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger opretholdes. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.
(76)
Det fremgår af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2, vedrørende importen af semsgarvet læder (vaskeskind) med oprindelse i Kina bør opretholdes. Det skal erindres, at disse foranstaltninger består af værditold på 58,9 % -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på import af semsgarvet læder (vaskeskind) og en kombination af semsgarvet læder, også i tilskårne stykker, herunder semsgarvet »crust« læder (vaskeskind) og en kombination af semsgarvet »crust« læder, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, som henhører under KN-kode 4114 10 10 og 4114 10 90.
2. Den endelige antidumpingtold på nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer, fastsættes til 58,9 %.
3. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 3. december 2012.
32012R1153
L 334/31
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 1153/2012
od 3. prosinca 2012.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz semiš-kože podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije nakon isteka mjera prema članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 4. i članak 11. stavak 2.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija („Komisija”) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Mjere na snazi
(1)
Nakon antidampinškog ispitnog postupka („početni ispitni postupak”), Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1338/2006 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz semiš-kože trenutačno obuhvaćene oznakama KN 4114 10 10 i 4114 10 90 i podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK” ili „dotična zemlja”) („konačne antidampinške mjere”). Te su mjere bile u obliku pristojbe ad valorem na razini od 58,9 %.
2. Zahtjev za reviziju nakon isteka mjera
(2)
Nakon objavljivanja obavijesti o skorom isteku konačnih antidampinških mjera na snazi (3), Komisija je 14. lipnja 2011. primila zahtjev za pokretanje revizije nakon isteka tih mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe. Zahtjev je podnio UK Leather Federation („podnositelj zahtjeva”) koji predstavlja više od 50 % ukupne proizvodnje semiš-kože u Uniji.
(3)
Podneseni zahtjev se temeljio na razlozima da bi istek konačnih antidampinških mjera za posljedicu mogao imati nastavljanje dampinga i štete za industriju Unije.
3. Pokretanje revizije nakon isteka mjera
(4)
Nakon što je nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom utvrđeno da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije nakon isteka mjera, Komisija je 13. rujna 2011. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (4) („obavijest o pokretanju postupka”), najavila pokretanje revizije nakon isteka mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe.
4. Ispitni postupak
4.1. Razdoblje revizije ispitnog postupka i razmatrano razdoblje
(5)
Ispitni postupak u vezi s nastavljanjem dampinga obuhvatio je razdoblje od 1. srpnja 2010. do 30. lipnja 2011. („razdoblje revizije ispitnog postupka” ili „RRIP”). Ispitivanje kretanja koja su važna za procjenu vjerojatnosti nastavljanja štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2008. do kraja razdoblja revizije ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).
4.2. Strane na koje se odnosi ispitni postupak
(6)
Komisija je o pokretanju revizije nakon isteka mjera službeno obavijestila podnositelja zahtjeva i ostale poznate proizvođače iz Unije, proizvođače izvoznike u dotičnoj zemlji, nepovezane uvoznike, korisnike u Uniji na koje se navedeno odnosi te predstavnike zemlje izvoznice. Zainteresirane strane dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.
(7)
S obzirom na očigledno veliki broj proizvođača iz Unije, proizvođača izvoznika i uvoznika u dotičnoj zemlji te nepovezanih izvoznika, smatralo se primjerenim, u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe, ispitati treba li koristiti odabir uzoraka. Kako bi se odlučilo je li odabir uzoraka neophodan i, ako jest, da bi se izabrao uzorak, te strane su zamoljene, prema članku 17. Osnovne uredbe, da se jave unutar 15 dana od početka revizije i dostave Komisiji podatke zahtijevane u obavijesti o pokretanju postupka.
(8)
Primjenjivao se odabir uzoraka za proizvođače iz Unije te su od tri poznata proizvođača iz Unije u uzorku bile dvije skupine proizvođača.
(9)
Kontaktirano je šest poznatih proizvođača izvoznika iz NRK-a. Ipak, ni jedno od tih trgovačkih društava nije surađivalo u ispitnom postupku.
(10)
U pogledu uvoznika, utvrđeno je 35 nepovezanih uvoznika semiš-kože u Uniji i pozvano da dostave podatke o odabiru uzoraka. Javila su se samo dvojica od njih te su bili spremni surađivati u ovoj reviziji. Zato nije bio potreban odabir uzoraka za nepovezane uvoznike.
(11)
Komisija je poslala upitnike svim stranama za koje se znalo da se ispitni postupak na njih odnosi te onima koje su se javile u rokovima određenima u obavijesti o pokretanju postupka. Odgovori su primljeni od skupina proizvođača iz Unije u uzorku i dva nepovezana uvoznika koji su surađivali. Ni jedan od proizvođača izvoznika iz NRK-a nije surađivao u reviziji i ni jedno odgovarajuće udruženje potrošača nije Komisiji dostavilo podatke ili se javilo tijekom ispitnog postupka.
(12)
Komisija je tražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka dampinga i nastale štete te interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih zainteresiranih strana:
-
Hutchings & Harding Ltd, Cambridge, Ujedinjena Kraljevina, i
-
Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Torino, Italija.
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
(13)
Proizvod na koji se ova revizija odnosi je isti kao onaj u početnom ispitnom postupku, tj. semiš-koža i kombinacija semiš-kože, bez obzira na to je li rezana u oblike ili ne, uključujući neobojanu semiš-kožu i kombinaciju neobojane semiš-kože podrijetlom iz Narodne Republike Kine, („dotični proizvod”) trenutačno obuhvaćena oznakama KN 4114 10 10 i 4114 10 90.
(14)
Ispitni postupak je, kao i početni ispitni postupak, potvrdio da dotični proizvod i proizvodi koji se proizvode i prodaju na domaćem tržištu u NRK-u, kao i oni koje proizvođači iz Unije proizvode i prodaju u Uniji, imaju ista osnovna fizička i tehnička svojstva te upotrebe te se stoga smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
C. VJEROJATNOST NASTAVKA DAMPINGA
(15)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, ispitano je bi li bilo vjerojatno da bi istek postojećih mjera doveo do nastavka dampinga.
1. Uvodne napomene
(16)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 9., ni jedan od šest kontaktiranih proizvođača izvoznika iz NRK-a nije sudjelovao u ispitnom postupku, a nalazi o vjerojatnosti nastavka dampinga morali su se temeljiti na raspoloživim činjenicama, a posebno podacima koje je dostavio podnositelj zahtjeva, uključujući podatke u revizijskom zahtjevu i statističkim podacima u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe.
2. Damping uvoza tijekom RRIP-a
2.1. Analogna zemlja
(17)
U skladu s odredbama članka 2. stavka 7. točke (a) Osnovne uredbe, uobičajena vrijednost morala se utvrditi na temelju cijene ili izračunane uobičajene vrijednosti dobivene u odgovarajućoj trećoj zemlji tržišnoga gospodarstva („analogna zemlja”), ili cijene iz analogne zemlje prema ostalim zemljama, uključujući Uniju, ili, kada to nije moguće, na bilo kojem drugom razumnom temelju, uključujući cijenu stvarno plaćenu ili koju treba platiti u Uniji za istovjetni proizvod, prema potrebi valjano prilagođenu kako bi uključivala razumnu profitnu maržu.
(18)
U početnom ispitnom postupku SAD je služio kao analogna zemlja za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti. Jedini proizvođač semiš-kože koji je radio u SAD-u u vrijeme početnog ispitnog postupka je od tada zatvorio svoj proizvodni pogon. Od onda se njegova semiš-koža uvozila od zajedničke tvrtke u Turskoj. Kako u SAD-u više nema značajne proizvodnje semiš-kože, ostale zemlje, odnosno, Novi Zeland, Turska i Indija, predviđene su kao analogne zemlje u obavijesti o pokretanju ove revizije. Kontaktirani su proizvođači iz potencijalnih analognih zemalja u Novom Zelandu, Turskoj i Indiji, ali se nije mogla ostvariti suradnja.
(19)
U izostanku suradnje od strane proizvođača iz analogne zemlje, uobičajena vrijednost utvrđena je na temelju podataka o prosječnoj cijeni indijskog uvoza u Uniju dostupnih u statističkim podacima Eurostata o uvozu za RRIP (Indija je zemlja s najvećim obujmom uvoza u Uniju). Vezano uz izvoznu cijenu, u izostanku suradnje od strane proizvođača izvoznika iz NRK-a, ona se temelji na podacima o prosječnoj cijeni kineskog uvoza u Uniji dostupnima u statističkim podacima Eurostata o uvozu za RRIP. Na tim je osnovama dampinška marža utvrđena kao razlika između prosječne cijene indijskog uvoza u Uniji koja se koristi kao uobičajena vrijednost i prosječne cijene kineskog uvoza koja se koristi kao izvozna cijena. Izračun dampinga dao je dampinšku maržu od 64 %.
2.2. Razvoj uvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage
(20)
Nakon analize postojanja dampinga tijekom RRIP-a, ispitana je i vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju stavljanja mjera izvan snage. S obzirom na činjenicu da ni jedan proizvođač izvoznik u NRK-u nije surađivao u ovom ispitnom postupku, donji zaključci oslanjaju se na raspoložive podatke u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe, odnosno podatke koji su dostavljeni u revizijskom zahtjevu, podatke koje je dostavio podnositelj zahtjeva, kao i podatke Eurostata.
(21)
U tom pogledu, analizirani su sljedeći elementi: razvoj uvoza iz NRK-a, proizvodni i rezervni kapacitet proizvođača izvoznika i privlačnost tržišta Unije u smislu cijena i obujma.
(22)
Kako je naznačeno u uvodnoj izjavi 32., usporedba cijena između uvoza iz NRK-a u RRIP-u i cijena industrije Unije pokazuje značajno sniženje cijena (51,6 %). Tržište Unije i dalje je privlačno za kineske proizvođače izvoznike u pogledu cijena i obujma. To podupire činjenica da postoje značajni proizvodni kapaciteti dostupni u NRK-u od uvođenja mjera kad je uvoz iz NRK-a bio smanjen. Već prije uvođenja mjera NRK je utrostručio svoj tržišni udio u Uniji za ovaj proizvod - od tržišnog udjela tržišta Unije od 10,7 % 2001. do 31,7 % 2004. Osim toga, kineske izvozne cijene u Uniju još uvijek su više od onih na tržištima određenih drugih trećih zemalja, što tržište Unije čini privlačnim kineskim proizvođačima izvoznicima.
(23)
Gornja analiza pokazuje da je kineski izvoz nastavio ulaziti na tržište Unije po dampinškim cijenama s vrlo visokim dampinškim maržama. Najviše s obzirom na analizu razina cijena u Uniji, kao i raspoložive kapacitete u NRK-u, može se zaključiti da je nastavak dampinga vjerojatan u slučaju stavljanja mjera izvan snage.
D. ŠTETA
1. Industrija Unije
(24)
Istovjetni proizvod u Uniji proizvode tri (skupine) trgovačkih društava. Dvije predstavlja podnositelj zahtjeva i nalaze se u UK-u i Italiji s dijelom prerade u Poljskoj i Rumunjskoj. Treći proizvođač nalazi se u Italiji i podržava zahtjev. Svi ostali proizvođači semiš-kože navodno su zatvorili svoje proizvodne pogone od 2006. kad su uvedene početne mjere.
(25)
Ukupna proizvodnja Unije u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe utvrđena je na temelju odgovora na upitnik od proizvođača iz Unije u uzorku i osnovnih makropodataka koje je dostavio treći proizvođač tijekom utvrđivanja stanja i odabira uzoraka. Ta trgovačka društva čine industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe, te se dalje u tekstu navode kao „industrija Unije”. Dva proizvođača u uzorku čine 80 % proizvodnje Unije.
(26)
Budući da se mikroekonomski pokazatelji štete temelje na podacima samo dva trgovačka društva, prikazuju se u indeksiranom formatu kako bi se sačuvala povjerljivost prema članku 19. Osnovne uredbe.
2. Potrošnja na tržištu Unije
(27)
Potrošnja Unije utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije te uvoza prema podacima Eurostata.
(28)
Također se napominje da je od 2010. postojao značajan obujam izvoza semiš-kože po niskim cijenama u ostatak Unije preko Španjolske (oko 31 % u smislu tržišnog udjela). Napominje se da Španjolska više nema proizvodnje istovjetnog proizvoda te prodaja semiš-kože iz Španjolske ostatku Unije prelazi uvoz. Ovaj obujam dodaje se podatku o potrošnji. Između 2008. i RRIP-a, potrošnja Unije povećala se za 26 %, dok se glavno povećanje dogodilo između 2009. i 2010.
Tablica 1.
2008.
2009.
2010.
RRIP
Ukupna potrošnja Unije (u tisućama četvornih stopa) (5)
22 107
22 300
28 434
27 827
Indeks (2008. = 100)
100
101
129
126
3. Uvoz iz NRK-a
(a) Obujam i tržišni udio
(29)
Nakon uvođenja mjera 2006., kineski uvoz značajno se smanjio i još uvijek je prilično ograničen te odgovara tržišnom udjelu od oko 4 % tijekom RRIP-a. Neovisno o tome, tijekom razmatranog razdoblja obujam uvoza podrijetlom iz NRK-a povećao se za 9 postotnih bodova te je dosegnuo razinu od 1 103 330 četvornih stopa tijekom RRIP-a. Međutim, kineski uvoz nije se povećao po jednakoj stopi kao i potrošnja Unije te se tržišni udio kineskog uvoza smanjio tijekom razmatranog razdoblja.
Tablica 2.
2008.
2009.
2010.
RRIP
Obujam uvoza iz dotične zemlje (u tisućama četvornih stopa) (6)
1 010,00
786,67
883,33
1 103,33
Indeks (2008. = 100)
100
78
87
109
Tržišni udio uvoza iz dotične zemlje (6)
5 %
4 %
3 %
4 %
(b) Cijene
i. Razvoj cijena
(30)
Prosječna cijena kineskog uvoza mijenjala se tijekom razmatranog razdoblja. U usporedbi s 2008., cijena se najprije povećala 2009. prije pada za 13 % 2010. te se tijekom RRIP-a vratila na razinu iz 2008.
Tablica 3.
2008.
2009.
2010.
RRIP
Cijena uvoza iz dotične zemlje (EUR/četvorna stopa) (7)
0,45
0,61
0,39
0,46
Indeks (2008. = 100)
100
136
87
102
ii. Sniženje cijena
(31)
Za potrebe analize sniženja cijena, ponderirane prosječne prodajne cijene industrije Unije koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije uspoređene su s odgovarajućim ponderiranim prosječnim cijenama CIF izvoznika iz NRK-a. Stoga su prodajne cijene Unije prilagođene posebno za troškove kredita, troškove isporuke, pakiranje i provizije na razinu franko tvornica. Cijene CIF izvoza iz NRK-a dobivene su od Eurostata i usklađene kako bi pokrile sve troškove vezane uz carinjenje, odnosno carinsku tarifu i troškove nakon uvoza (cijena sa svim troškovima).
(32)
Usporedba je pokazala da je tijekom RRIP-a uvoz dotičnog proizvoda snizio cijene industrije Unije za oko 51,6 %.
4. Gospodarsko stanje industrije Unije
(33)
Prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe, ispitivanje učinka dampinškog uvoza na industriju Unije uključilo je evaluaciju svih gospodarskih čimbenika i pokazatelja koji su imali utjecaja na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.
(34)
Za potrebe analize štete, pokazatelji štete utvrđeni su na sljedeće dvije razine:
-
Makroekonomski pokazatelji (proizvodnja, kapacitet, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zapošljavanje, produktivnost, prosječne jedinične cijene i visina dampinških marža te oporavak od učinaka prošlog dampinga) ocjenjivali su se na razini cjelokupne industrije Unije na temelju podataka prikupljenih od potpunih odgovora na upitnik trgovačkih društava u uzorku te makropodataka koje je dostavio treći proizvođač iz Unije.
-
Analiza mikroekonomskih pokazatelja (zalihe, plaće, profitabilnost, povrat ulaganja, novčani tok, sposobnost prikupljanja kapitala i ulaganja) temeljila se na podacima izvedenima iz valjano provjerenih odgovora na upitnik koje su dostavila trgovačka društva u uzorku. Ti podaci smatraju se reprezentativnima za cijelu industriju Unije. S obzirom da se ti pokazatelji povezuju samo s dva trgovačka društva, apsolutni se podaci ne mogu otkriti zbog povjerljivosti prema članku 19. Osnovne uredbe te su niže navedeni samo indeksi.
(a) Makroekonomski pokazatelji
4.1. Proizvodnja
(35)
Proizvodnja u Uniji se od 2008. stalno smanjivala te je tijekom RRIP-a pala na 12 % ispod svoje razine iz 2008., unatoč činjenici da se potrošnja istodobno povećala za 26 %.
Tablica 4.
2008.
2009.
2010.
RRIP
Proizvodnja (u tisućama četvornih stopa) (8)
7 659
7 223
7 100
6 753
Indeks (2008. = 100)
100
94
93
88
4.2. Proizvodni kapacitet i stope iskorištenosti kapaciteta
(36)
Kapacitet proizvodnje ostao je stabilan između 2008. i RRIP-a. Dok je iskorištenost kapaciteta već 2008. bila na niskoj razini, smanjenje proizvodnje između 2008. i RRIP-a dovelo je do daljnjeg značajnog pada iskorištenosti kapaciteta za 7 postotnih bodova između 2008 i RRIP-a.
Tablica 5.
2008.
2009.
2010.
RRIP
Proizvodni kapacitet (u tisućama četvornih stopa) (9)
13 290
13 290
13 290
13 290
Indeks (2008. = 100)
100
100
100
100
Iskorištenost kapaciteta (9)
58 %
54 %
53 %
51 %
Indeks (2008. = 100)
100
94
93
88
4.3. Obujam prodaje
(37)
Prodaja industrije Unije na tržištu Unije nepovezanim kupcima povećala se za 5 % između 2008. i 2009. prije pada od 2 % između 2010. te ponovnog rasta tijekom RRIP-a. Ukupno se tijekom razmatranog razdoblja obujam prodaje povećao za 9 %.
Tablica 6.
2008.
2009.
2010.
RRIP
Obujam prodaje Unije nepovezanim kupcima (u tisućama četvornih stopa) (10)
5 144
5 393
5 324
5 627
Indeks (2008. = 100)
100
105
103
109
4.4. Tržišni udio
(38)
Između 2008. i 2009. industrija Unije uspjela je donekle vratiti 1 % tržišnog udjela od svoje ionako niske razine od 23 % 2008., prije nego je njezin tržišni udio pao za 4 postotna boda na samo 20 % tijekom RRIP-a.
Tablica 7.
2008.
2009.
2010.
RRIP
Tržišni udio industrije Unije (11)
23 %
24 %|
19 %
20 %
Indeks (2008. = 100)
100
104
80
87
4.5. Rast
(39)
Između 2008. i RRIP-a, dok se potrošnja Unije povećala za 26 %, obujam prodaje proizvođačâ iz Unije na tržištu Unije povećao se samo za 9 %, dok se tržišni udio proizvođača iz Unije smanjio za 3 postotna boda. Stoga se zaključuje da su proizvođači iz Unije teško mogli imati koristi od rasta tržišta.
4.6. Zaposlenost
(40)
Nakon prvog značajnog pada zaposlenosti od 9 % između 2008. i 2009., razina zaposlenosti u industriji Unije nastavila je padati. Od 74 zaposlenika 2008., samo je 59 zaposlenika preostalo u RRIP-u, što znači ukupan pad od 19 %.
Tablica 8.
2008.
2009.
2010.
RRIP
Zaposlenost u području dotičnog proizvoda (osobe) (12)
74
67
62
59
Indeks (2008. = 100)
100
91
84
81
4.7. Produktivnost
(41)
Produktivnost radne snage industrije Zajednice, izmjerena kao proizvodnja po zaposlenoj osobi godišnje, smanjila se za 9 % između 2008. i RRIP-a. To je odraz činjenice da se zaposlenost smanjivala brže nego proizvodnja.
Tablica 9.
2008.
2009.
2010.
RRIP
Produktivnost (četvorna stopa po zaposleniku) (13)
104 031
107 536
114 512
113 655
Indeks (2008. = 100)
100
103
110
109
4.8. Prodajne cijene i čimbenici koji utječu na domaće cijene
(42)
Jedinične prodajne cijene industrije Unije ostale su stabilne između 2008. i RRIP-a. Kako je gore spomenuto, cijene industrije Unije značajno je snizio dampinški kineski uvoz. Ipak, zadržana razina cijene bila je na štetu tržišnog udjela industrije Unije.
Tablica 10.
2008.
2009.
2010.
RRIP
Jedinična cijena na tržištu Unije (EUR/četvorna stopa) (14)
1,01
0,97
1,01
1,01
Indeks (2008. = 100)
100
96
100
100
4.9. Visina dampinške marže
(43)
S obzirom na obujam, tržišni udio i cijene uvoza iz NRK-a, učinak stvarne marže dampinga na industriju Unije ne može se smatrati zanemarivim.
4.10. Oporavak od učinaka prošlog dampinga
(44)
Gore ispitani pokazatelji pokazuju da je, bez obzira na uvođenje antidampinških mjera 2006., gospodarsko i financijsko stanje industrije Unije i dalje jako nestabilno i štetno. Stoga se nije mogao utvrditi nikakav stvarni oporavak od prošlog dampinga te se smatra da je industrija Unije i dalje osjetljiva na štetni učinak bilo kakvog dampinškog uvoza na tržište Unije.
(b) Mikroekonomski pokazatelji
4.11. Zalihe
(45)
Razina završnih zaliha industrije Unije značajno se povećala za 31 % između 2008. i RRIP-a. Daljnja je analiza omogućila poboljšanje ocjene razvoja broja mjeseci proizvodnje u zalihama. U tom pogledu su 2008. proizvođači u uzorku držali oko pet mjeseci proizvodnje (43 %), ali su zbog pritiska dampinškog uvoza bili prisiljeni povećati zalihe na više od sedam mjeseci proizvodnje (što odgovora 63 % ukupne godišnje proizvodnje) tijekom RRIP-a. Stoga se potvrđuje zaključak da kretanje zaliha pokazuje štetno stanje.
Tablica 11.
2008.
2009.
2010.
RRIP
Završne zalihe (u četvornim stopama) (15)
Povjerljivi poslovni podaci
Indeks (2008. = 100)
100
116
135
131
4.12. Plaće
(46)
Prosječna plaća po zaposleniku bila je stabilna između 2008. i 2009., kao i između 2010. i RRIP-a. Razlog naglog povećanja za 20 % između 2009. i 2010. je značajno povećanje u troškovima rada dva trgovačka društva u uzorku unatoč činjenici da se zaposlenost smanjila.
Tablica 12.
2008.
2009.
2010.
RRIP
Godišnji troškovi rada po zaposleniku (u tisućama EUR) (16)
Povjerljivi poslovni podaci
Indeks (2008. = 100)
100
100
120
120
4.13. Ulaganja
(47)
Godišnja ulaganja trgovačkih društava u uzorku u proizvodnju istovjetnog proizvoda prvenstveno su bila za održavanje i povećala su se za 21 % tijekom 2008. i RRIP-a. Razlog naglog povećanja između 2010. i RRIP-a jest nabava opreme jednog od trgovačkih društava u uzorku 2011.
Tablica 13.
2008.
2009.
2010.
RRIP
Neto ulaganja (EUR) (17)
Povjerljivi poslovni podaci
Indeks (2008. = 100)
100
102
72
121
4.14. Profitabilnost i povrat ulaganja
(48)
Industrija Unije je stvarala gubitke tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Između 2008. i RRIP-a gubici (u apsolutnom smislu i izraženi kao postotak prometa) su se više nego udvostručili.
(49)
Slično tome, povrat ulaganja („ROI”) bio je negativan tijekom cijelog razmatranog razdoblja i pogoršao se za -131 postotni bod između 2008. i RRIP-a.
Tablica 14.
2008.
2009.
2010.
RRIP
Neto dobit prodaje u EU-u nepovezanim kupcima (% neto prodaje) (18)
Povjerljivi poslovni podaci
Indeks (2008. = 100)
- 100
-95
-73
- 203
Povrat ulaganja (neto dobit u % neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja) (18)
Povjerljivi poslovni podaci
Indeks (2008. = 100)
- 100
-95
-73
- 231
4.15. Novčani tok i sposobnost prikupljanja kapitala
(50)
Neto novčani tok iz poslovanja ostao je negativan tijekom cijelog razmatranog razdoblja, te se pogoršao za skoro -300 postotnih bodova između 2008. i RRIP-a.
Tablica 15.
2008.
2009.
2010.
RRIP
Novčani tok (EUR) (19)
Povjerljivi poslovni podaci
Indeks (2008. = 100)
- 100
- 115
-77
- 398
(51)
Nije bilo nikakvih naznaka da se industrija Unije susrela s poteškoćama prilikom prikupljanja kapitala.
(c) Učinak dampinškog uvoza i ostalih čimbenika
4.16. Učinak dampinškog uvoza
(52)
Nakon uvođenja mjera kineski uvoz značajno se smanjio i još uvijek je poprilično ograničen te odgovara tržišnom udjelu od oko 4 % tijekom RRIP-a. Usporedba cijena između ovog uvoza i cijena industrije Unije pokazuje, međutim, značajno sniženje cijena (51,6 %). S obzirom da je semiš-koža standardizirani proizvod, da je područje primjene proizvoda vrlo ograničeno te i je kineska roba u smislu kvalitete slična europskoj, relativno mali tržišni udio kineskog uvoza kombiniran sa značajnim sniženjem cijena upućuje na značajan učinak tog uvoza na stanje industrije Unije.
4.17. Uvoz iz ostalih zemalja
(53)
Postoji značajan uvoz iz Indije, Turske i Novog Zelanda kao i uvoz iz ostalih zemalja koji zajedno predstavlja tržišni udio od 46 % u RRIP-u (pad sa 60 % 2008.).
(54)
U pogledu uvoza iz Indije, napominje se da je njegov obujam značajan te da se njegov tržišni udio povećao s 11 % 2008. na 16 % u RRIP-u. Istodobno, prosječna cijena indijskog uvoza nešto je niža od prosječnih cijena proizvođača iz Unije. S obzirom na značajan obujam i razliku u cijeni, smatra se da indijski uvoz u određenoj mjeri doprinosi negativnom gospodarskom stanju industrije Unije. Istodobno se napominje da su cijene indijskog uvoza više od 60 % više od dampinškog kineskog uvoza. Stoga se smatra da ovaj ograničeni učinak na trenutačno stanje industrije Unije najvjerojatnije ne bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štete u slučaju vjerojatnog povećanja u dampinškom kineskom uvozu i daljnjeg pogoršanja stanja industrije Unije koje bi nastalo ako bi mjere prestale važiti.
Tablica 16.
2008.
2009.
2010.
RRIP
Obujam uvoza iz Indije (u tisućama četvornih stopa) (20)
2 330,00
2 123,33
4 276,67
4 436,67
Tržišni udio uvoza iz Indije (20)
11 %
10 %
15 %
16 %
Prosječna cijena uvoza iz Indije (EUR/četvorna stopa)
0,79
0,82
0,66
0,75
(55)
Također postoji značajan uvoz iz Turske koji predstavlja tržišni udio od 10 % u RRIP-u (pad s 18 % 2008.). Istodobno su prosječne cijene ovog uvoza mnogo više nego semiš-koža iz NRK-a i jako su blizu razini cijene industrije Unije. S obzirom na silazno kretanje uvoza iz Turske i njegove relativno visoke cijene, smatra se da ne bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štete u slučaju vjerojatnog povećanja dampinškog kineskog uvoza i daljnjeg pogoršanja stanja industrije Unije koji bi proizašli iz toga ako bi mjere prestale važiti.
Tablica 17.
2008.
2009.
2010.
RRIP
Obujam uvoza iz Turske (u tisućama četvornih stopa) (21)
4 063,33
2 623,33
2 933,33
2 700,00
Tržišni udio uvoza iz Turske (21)
18 %
12 %
10 %
10 %
Prosječna cijena uvoza iz Turske (EUR/četvorna stopa)
0,77
0,89
1,05
1,20
(56)
Također postoji značajan uvoz iz Novog Zelanda koji predstavlja tržišni udio od 7 % u RRIP-u i koji je porastao s 3 % 2008. Međutim, prosječne cijene ovog uvoza puno su više nego semiš-koža iz NRK-a i čak i više od razine cijene industrije Unije. S obzirom na relativno visoke cijene uvoza iz Novog Zelanda, smatra se da ni on ne bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štete u slučaju vjerojatnog povećanja dampinškog kineskog uvoza i daljnjeg pogoršanja stanja industrije Unije koji bi proizašli iz toga ako bi mjere prestale važiti.
Tablica 18.
2008.
2009.
2010.
RRIP
Obujam uvoza iz Novog Zelanda (u tisućama četvornih stopa) (22)
716,67
2 426,67
1 966,67
1 883,33
Tržišni udio uvoza iz Novog Zelanda (22)
3 %
11 %
7 %
7 %
Prosječna cijena uvoza iz Novog Zelanda (EUR/četvorna stopa)
1,29
1,43
1,43
1,48
(57)
Uvoz iz ostatka svijeta predstavlja tržišni udio od 13 % u RRIP-u (pad s 27 % 2008.). Istodobno su prosječne cijene ovog uvoza puno više nego semiš-koža iz NRK-a i blizu su razini cijene industrije Unije. S obzirom na silazno kretanje uvoza iz ostatka svijeta i njegove relativno visoke cijene u usporedbi s uvozom semiš-kože iz NRK-a, smatra se da ni on ne bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štete u slučaju vjerojatnog povećanja dampinškog kineskog uvoza i daljnjeg pogoršanja stanja industrije Unije koji bi proizašli iz toga ako bi mjere prestale važiti.
Tablica 19.
2008.
2009.
2010.
RRIP
Obujam uvoza iz ostatka svijeta (u tisućama četvornih stopa) (23)
5 896,67
4 013,33
4 480,00
3 556,67
Tržišni udio uvoza iz ostatka svijeta (23)
27 %
18 %
16 %
13 %
Prosječna cijena uvoza iz ostatka svijeta (EUR/četvorna stopa)
0,63
0,84
0,81
0,84
(58)
Uvoz iz svih ostalih trećih zemalja zajedno predstavlja tržišni udio od 46 % u RRIP-u (pad sa 60 % 2008.). Istodobno su prosječne cijene ovog uvoza puno više nego semiš-koža iz NRK-a i vrlo su blizu razini cijene industrije Unije. S obzirom na silazno kretanje uvoza iz trećih zemalja i njegove relativno visoke cijene, smatra se da, kao cjelina, također ne bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štete u slučaju vjerojatnog povećanja dampinškog kineskog uvoza i daljnjeg pogoršanja stanja industrije Unije koji bi proizašli iz toga ako bi mjere prestale važiti.
Tablica 20.
2008.
2009.
2010.
RRIP
Obujam uvoza iz trećih zemalja (u tisućama četvornih stopa) (24)
13 006,67
11 186,67
13 656,67
12 576,67
Indeks (2008. = 100)
100
86
105
97
Tržišni udio uvoza iz ostalih zemalja (EUR/četvorna stopa) (24)
60 %
51 %
49 %
46 %
Prosječna cijena uvoza iz ostalih zemalja (EUR/četvorna stopa)
0,74
0,98
0,91
0,98
5. Zaključak o stanju industrije Unije
(59)
U Uniji su preostala samo tri proizvođača (svi su mala i srednja poduzeća). Svi ostali proizvođači semiš-kože navodno su zatvorili svoje proizvodne pogone od 2006. kad su uvedene početne mjere. Na to se može gledati kao na rezultat povećanog pritiska koji kineski dampinški uvoz vrši na tržište Unije, čak i u situaciji povećane potrošnje.
(60)
Analiza štete pokazuje da se stanje industrije Unije pogoršalo tijekom razmatranog razdoblja. Posebno je proizvodnja pala za oko 12 %, pa čak i ako se prodaja blago povećala, to je povećanje bilo manje od povećanja potrošnje te se posljedično tržišni udio proizvođača Unije smanjio za 3 postotna boda.
(61)
Istodobno, analiza mikroekonomskih pokazatelja pokazuje da su profitabilnost, povrat ulaganja i novčani tok industrije Unije ostali negativni tijekom cijelog razmatranog razdoblja te su se dalje pogoršali prema RRIP-u.
(62)
Analiziran je uvoz iz Indije, Turske, Novog Zelanda i ostatka svijeta. U pogledu tokova svakog pojedinačnog uvoza, te ako ih se uzme zajedno, smatra se da ne bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štete u slučaju vjerojatnog povećanja dampinškog kineskog uvoza i daljnjeg pogoršanja stanja industrije Unije koji bi proizašli iz toga ako bi mjere prestale važiti.
(63)
S obzirom na gore navedeno, zaključuje se da industrija Unije i dalje trpi materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe te da je njezino stanje vrlo nestabilno i osjetljivo i da je daleko od stanja koje bi se moglo očekivati da je došlo do oporavka od štete utvrđene u početnom ispitnom postupku.
(64)
Također je zaključeno da je štetno stanje industrije Unije prvenstveno uzrokovano stalnim postojanjem (čak i u malim količinama) dampinškog uvoza i uvoza po niskim cijenama iz NRK-a.
E. VJEROJATNOST NASTAVKA ŠTETE
1. Učinak predviđenog obujma uvoza i cijena u slučaju stavljanja mjera izvan snage
(65)
Iako se obujam uvoza iz NRK-a značajno smanjio nakon uvođenja mjera 2006., smatra se da u NRK-u ostaju značajni proizvodni kapaciteti (vidjeti uvodnu izjavu 22.). Ti se rezervni kapaciteti mogu jednostavno preusmjeriti na tržište Unije ako bi mjere prestale važiti.
(66)
Smatra se da bi, ako bi mjere prestale važiti, kineski proizvođači izvoznici najvjerojatnije nastojali vratiti sav izgubljeni tržišni udio u Uniji. Značajno sniženje cijena koje je utvrdio ispitni postupak pokazuje da ga razina cijena u Uniji čini vrlo zanimljivim tržištem za kineski uvoz (vidjeti uvodnu izjavu 22.).
2. Zaključak o nastavku štete
(67)
Na navedenoj osnovi zaključuje se da bi stavljanje izvan snage mjera na uvoz iz NRK-a najvjerojatnije dovelo do nastavka štete industriji Unije.
F. INTERES UNIJE
1. Uvod
(68)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, ispitano je bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera bilo protivno interesu Unije kao cjeline. Određivanje interesa Unije temeljilo se na uzimanju u obzir raznih uključenih interesa, tj. interesa industrije Unije, s jedne strane, i uvoznika i korisnika s druge.
(69)
Trebalo bi podsjetiti da se u početnom ispitnom postupku smatralo da donošenje mjera nije protivno interesu Unije. Nadalje, činjenica da je ovaj ispitni postupak revizija, dakle analizira stanje u kojem su antidampinške mjere već bile na snazi, dopušta procjenu svakog nepotrebnog negativnog utjecaja trenutačnih antidampinških mjera na dotične strane.
(70)
Na temelju toga je ispitano može li se, bez obzira na zaključke o vjerojatnosti nastavljanja štetnog dampinga, jasno zaključiti da zadržavanje mjera u ovom konkretnom slučaju ne bi bilo u interesu Unije.
2. Interes industrije Unije
(71)
Industrija Unije, koju čine mala i srednja poduzeća, stalno je gubila tržišni udio i pretrpjela je materijalnu štetu tijekom razmatranog razdoblja. Ako bi mjere prestale važiti, industrija Unije bi najvjerojatnije bila u još gorem stanju.
3. Interes uvoznika
(72)
Dva su nepovezana uvoznika surađivala u ispitnom postupku. Poslovna djelatnost vezana uz semiš-kožu čini samo ograničen dio njihovih prometa. Nema naznaka da bi nastavak mjera imao značajan negativan učinak na njihove aktivnosti.
4. Interes korisnika i kupaca
(73)
Ni jedan korisnik ili udruženje potrošača nisu se javili u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka, što je bio slučaj i u početnom ispitnom postupku. S obzirom na početni ispitni postupak, smatralo se da dotične mjere ne bi nepotrebno utjecale na interes tih stranaka, a u pogledu njihove stalne nesuradnje, može se zaključiti da zadržavanje mjera i dalje neće utjecati na njihov interes. Postojanje značajnog uvoza iz ostalih izvora i po konkurentnim cijenama osigurat će korisnicima i potrošačima daljnji široki izbor različitih dobavljača dotičnog proizvoda i po razumnim cijenama.
5. Zaključak
(74)
Uzimajući u obzir sve gore navedene čimbenike, zaključuje se da ne postoje uvjerljivi razlozi protiv zadržavanja trenutačnih antidampinških mjera.
G. ANTIDAMPINŠKE MJERE
(75)
Sve su strane bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera. Nakon te objave također im je dano razdoblje za dostavljanje komentara. Podnesci i komentari bili su na odgovarajući način uzeti u razmatranje, ako je to bilo opravdano.
(76)
Iz gore navedenoga slijedi da se, kao što se predviđa člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz semiš-kože podrijetlom iz NRK-a trebaju zadržati. Podsjeća se da se te mjere sastoje od pristojbe ad valorem na razini od 58,9 %,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška mjera na semiš-kožu i kombinaciju semiš-kože, bez obzira na to je li rezana u oblike ili ne, uključujući neobojanu semiš-kožu i kombinaciju neobojane semiš-kože, trenutačno obuhvaćenu oznakama KN 4114 10 10 i 4114 10 90 podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. iznosi 58,9 %.
3. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 3. prosinca 2012.