KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1346/2014
af 17. december 2014
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om ophævelse af den endelige antidumpingtold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9 og artikel 11, stk. 2, og
ud fra følgende betragtninger:
A. SAGSFORLØB
1. Gældende foranstaltninger
(1)
I juli 2002 indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 1339/2002 (2) en endelig antidumpingtold på 21 % på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) og en endelig antidumpingtold på 18,3 % på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Indien (»den oprindelige undersøgelse«).
(2)
Ved forordning (EF) nr. 1338/2002 (3) indførte Rådet en endelig udligningstold på 7,1 % på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Indien.
(3)
Ved afgørelse 2002/611/EF (4) godtog Kommissionen et pristilsagn både vedrørende antidumping- og antisubsidieforanstaltningerne over for importen fra Indien, der blev afgivet af en indisk eksporterende producent, Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd (»Kokan«).
(4)
I februar 2004 hævede Rådet ved forordning (EF) nr. 236/2004 (5) satsen for den endelige antidumpingtold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Kina fra 21 % til 33,7 % efter en fornyet antiabsorptionsundersøgelse.
(5)
I marts 2004 ophævede Kommissionen ved Kommissionens afgørelse 2004/255/EF (6) afgørelse 2002/611/EF efter Kokans frivillige tilbagetrækning af tilsagnet.
(6)
Ved afgørelse 2006/37/EF (7) godtog Kommissionen et nyt tilsagn både vedrørende antidumping- og antisubsidieforanstaltningerne over for importen fra Indien, der blev afgivet af Kokan. Rådets forordning (EF) nr. 1338/2002 og (EF) nr. 1339/2002 blev ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 123/2006 (8) i overensstemmelse hermed.
(7)
Ved forordning (EF) nr. 1000/2008 (9) indførte Rådet en antidumpingtold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Kina og Indien efter en udløbsundersøgelse af foranstaltningerne. Ved forordning (EF) nr. 1010/2008 (10) indførte Rådet en endelig udligningstold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Indien og ændrede størrelsen af antidumpingtolden på importen af sulfanilsyre fra Indien efter en udløbsundersøgelse og en interimsundersøgelse.
2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(8)
Den 1. juli 2013 modtog Kommissionen efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (11) af de gældende antidumpingforanstaltninger over for importen fra Kina og Indien en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009. Anmodningen blev indgivet af CUF - Quimicos Industriais (»ansøgeren« eller »CUF«), den eneste producent af sulfanilsyre i Unionen, der således tegner sig for 100 % af EU-produktionen.
(9)
Anmodningen var begrundet med, at udløbet af foranstaltningerne sandsynligvis ville medføre fortsat dumping og fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.
3. Indledning af en udløbsundersøgelse
(10)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at indlede en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 16. oktober 2013 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (12) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
4. Sideløbende undersøgelse
(11)
Ved en indledningsmeddelelse af 16. oktober 2013 i Den Europæiske Unions Tidende (13) indledte Kommissionen også en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 18 i forordning (EF) nr. 597/2009 af 11. juni 2009 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (14), af de gældende udligningsforanstaltninger over for importen af sulfanilsyre med oprindelse i Indien.
5. Undersøgelse
5.1. Nuværende undersøgelsesperiode og betragtet periode
(12)
Undersøgelsen af fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra 1. oktober 2012 til 30. september 2013 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra 1. januar 2010 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode, 30. september 2013 (»den betragtede periode«).
5.2. Berørte parter
(13)
Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, de eksporterende producenter i Kina og i Indien, importørerne, de brugere, som, den vidste, var berørt af sagen, og repræsentanterne for de eksporterende lande om indledningen af udløbsundersøgelsen. De interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er angivet i indledningsmeddelelsen.
(14)
Den eneste EU-producent, som også var den eneste interesserede part, der anmodede om at blive hørt, blev hørt.
5.3. Stikprøveudtagning
(15)
I betragtning af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Indien og Kina og ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen fremgik det af indledningsmeddelelsen, at man påtænkte at foretage en stikprøveudtagning i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at foretage stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen senest 15 dage efter indledningen af undersøgelsen og give Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen.
(16)
Kommissionen modtog besvarelser af stikprøveskemaet fra to indiske eksporterende producenter, men ingen besvarelser fra kinesiske eksporterende producenter. Derfor blev der ikke foretaget stikprøveudtagning.
(17)
En ikke forretningsmæssigt forbundet importør besvarede stikprøveskemaet, men importerede imidlertid ikke den pågældende vare fra de pågældende lande og besvarede ikke spørgeskemaet. Derfor blev der ikke foretaget stikprøveudtagning.
(18)
Da der kun findes én EU-producent, blev der ikke foretaget stikprøveudtagning af EU-producenter.
5.4. Undersøgelse
(19)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade, og på at fastslå Unionens interesser. Kommissionen sendte spørgeskemaer til den eneste EU-producent, til de to eksporterende producenter i Indien, til kendte importører og til EU-brugere.
(20)
Ud af de to indiske eksporterende producenter indsendte kun en (Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd) en fuldstændig besvarelse. Denne indiske producent tegnede sig for størstedelen af den samlede indiske eksport til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode.
(21)
Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producent:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Portugal
b)
Eksporterende producent og producent i referenceland:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Indien
c)
EU-brugere:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Tyskland
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugal
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Spanien.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(22)
Den pågældende vare er sulfanilsyre, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2921 42 00 (Taric-kode 2921420060). Der findes to sulfanilsyrekvaliteter, som fastlægges efter renheden: en teknisk kvalitet og en renset kvalitet. Nogle gange sælges den rensede kvalitet desuden i form af et salt af sulfanilsyre. Sulfanilsyre anvendes som råmateriale i produktionen af optiske blegemidler, betontilsætningsstoffer, farvestoffer til levnedsmidler og specialfarvestoffer. Begrænset brug i lægemiddelindustrien blev ligeledes noteret. Skønt det ikke anfægtes, at begge kvaliteter har samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og derfor anses for at være en og samme vare, er det vigtigt at bemærke, at undersøgelsen viste, at udskifteligheden i praksis er begrænset. Især brugere, som anvender renset sulfanilsyre, ville kun kunne anvende den tekniske kvalitet, hvis de selv kunne rense den yderligere. De brugere, som anvender eller foretrækker teknisk sulfanilsyre, kunne i teorien anvende den rensede kvalitet, men på grund af prisforskellen (20 %-25 %) er dette ikke en økonomisk bæredygtig løsning.
(23)
Sulfanilsyre er en ren råvare og dens grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber er identiske uanset oprindelsesland. Den pågældende vare og de varer, der fremstilles og sælges af de eksporterende producenter i de pågældende lande på deres hjemmemarkeder og til tredjelande, såvel som varer, der fremstilles og sælges af EU-producenten på EU-markedet, anses således for at have samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og i alt væsentligt samme anvendelsesformål og betragtes derfor som samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
(24)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgte Kommissionen, om der i øjeblikket fandt dumping sted, og om det var sandsynligt, at dumpingen ville fortsætte eller blive fornyet ved et muligt udløb af de gældende foranstaltninger over for importen fra Kina og Indien.
1. Indledende bemærkninger
1.1. Kina
(25)
Efter indledningen af udløbsundersøgelsen kontaktede Kommissionen 39 kendte kinesiske eksporterende producenter og de kinesiske myndigheder. Der var ingen af disse producenter, som gav sig til kende og var samarbejdsvillige.
(26)
Kommissionen oplyste de kinesiske myndigheder og de berørte eksporterende producenter om, at den agtede at gøre brug af de foreliggende faktiske oplysninger i forbindelse med sine konklusioner på grundlag af grundforordningens artikel 18. Parterne fremsatte ikke bemærkninger i den forbindelse.
(27)
Derfor måtte konklusionerne vedrørende dumping og sandsynligheden for fornyet dumping baseres på de foreliggende faktiske oplysninger, dvs. oplysninger, som ansøgeren har fremlagt, navnlig oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse og data fra Eurostat.
(28)
Der blev kun importeret en mindre mængde af den pågældende vare fra Kina til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode.
1.2. Indien
(29)
Efter indledningen af udløbsundersøgelsen kontaktede Kommissionen 25 kendte indiske eksporterende producenter, hvoraf kun en, nemlig Kokan, besvarede spørgeskemaet og var samarbejdsvillig i forbindelse med undersøgelsen. Virksomheden tegnede sig for størstedelen af den indiske eksport til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode.
(30)
I den betragtede periode opererede den eksporterende producent under et pristilsagn, som var godtaget af Kommissionen, og som konstateredes overholdt.
2. Dumping
2.1. Kina
2.1.1. Referenceland
(31)
Den normale værdi blev fastsat på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et egnet tredjeland med markedsøkonomi (»referencelandet«), jf. bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
(32)
I den oprindelige undersøgelse blev Indien anvendt som referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina. I indledningsmeddelelsen blev der peget på Indien som referenceland, og interesserede parter blev opfordret til at fremsætte bemærkninger til valget. Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger, og der var ingen tegn på, at Indien ikke længere var et egnet valg. EU-erhvervsgrenen foreslog USA som referenceland i sin anmodning om en fornyet undersøgelse, men som følge af den omstændighed, at der kun er en enkelt producent i USA, og at markedet i USA har været beskyttet af antidumping- og udligningstold på importen af sulfanilsyre fra Kina og Indien i over 20 år, blev dette forslag forkastet. Derfor blev Indien valgt som referenceland også i forbindelse med denne undersøgelse.
(33)
Dataene fra den samarbejdsvillige indiske eksporterende producent blev derfor anvendt.
2.1.2. Normal værdi
(34)
Den normale værdi blev fastsat på grundlag af data fra den samarbejdsvillige producent i referencelandet, nemlig Kokan, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Hjemmemarkedssalget blev anvendt som grundlag for at fastsætte den normale værdi (se betragtning 42-47).
2.1.3. Eksportpris
(35)
I lyset af den manglende samarbejdsvilje fra de kinesiske eksporterende producenters side og dermed manglende specifikke oplysninger om de kinesiske priser blev eksportprisen fastsat på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, og med henblik herpå blev der anvendt statistiske kilder (Eurostat). Denne informationskilde betragtes som værende tæt på de kinesiske eksportørers faktiske priser ved salg til EU-kunder.
2.1.4. Sammenligning
(36)
Sammenligningen af den normale værdi og eksportprisen blev foretaget på grundlag af priserne ab fabrik.
(37)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, blev der i givet fald taget behørigt hensyn til eksportprisen i form af justeringer. Med henblik på at udtrykke eksportprisen ab fabrik og på grundlag af oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse justerede Kommissionen cif-prisen ud fra Eurostats oplysninger om fragt-, forsikrings-, håndterings- og kreditomkostninger. Disse justeringer udgjorde mellem 5 % og 10 % af cif-prisen.
2.1.5. Dumping
(38)
Dumpingmargenen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, fastlagt på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportprisen.
(39)
På grund af den manglende samarbejdsvilje fra de kinesiske eksportørers side findes der ingen oplysninger om importvaresortimentet. I mangel af oplysninger om de importerede mængder af renset og teknisk sulfanilsyre blev det dog fastslået, at - selv om man antager, at hele importen var af renset sulfanilsyre, der i gennemsnit er 20 % dyrere end den tekniske kvalitet - ligger Eurostats importpriser på et niveau, som i forhold til de normale værdier i referencelandet ikke tydede på dumping.
(40)
Endvidere var importmængden fra Kina meget lav i NUP, jf. betragtning 28. Det er generelt accepteret i den berørte erhvervsgren, at små mængder ad hoc-forsendelser af sulfanilsyre har betydeligt højere enhedspriser end regelmæssige ordrer i større mængder, hvilket kan forklare det høje importprisniveau, som Eurostat oplyste.
(41)
Selv om de foreliggende tal tyder på negativ dumping, kan en sådan konklusion derfor være af begrænset relevans på grund af de lave importmængder og manglende oplysninger om importvaresortimentet, som er et vigtigt element på grund af den betydelige prisforskel mellem den rensede og den tekniske kvalitet.
2.2. Indien
2.2.1. Normal værdi
(42)
Hjemmemarkedssalget for den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent af hver type af den pågældende vare foregik i repræsentative mængder og i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4.
(43)
For hver varetype blev andelen af det rentable salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i den nuværende undersøgelsesperiode fastlagt.
(44)
Hele hjemmemarkedssalget foregik til nettosalgspriser, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, og det rentable hjemmemarkedssalg udgjorde derfor over 80 % af den samlede salgsmængde af hver varetype. Som følge heraf blev den normale værdi for hver af varetyperne baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alt hjemmemarkedssalg af den type i den nuværende undersøgelsesperiode.
(45)
Ansøgeren hævdede, at trykket fra den kinesiske import, som kom ind på det indiske marked fordrejede de indiske hjemmemarkedspriser og dermed fastsættelsen af den normale værdi.
(46)
Som fastslået ovenfor i betragtning 44 udgjorde rentabelt salg på hjemmemarkedet over 80 % af det samlede salg af hver varetype, og den normale værdi måtte derfor fastsættes ud fra den faktiske hjemmemarkedspris. Uanset om importen fra Kina udøvede et nedadgående tryk på det indiske hjemmemarked, fastsættes den normale værdi på en sådan måde, at et sådant tryk ikke påvirker vurderingen. Hvis højst 80 % af salget af en bestemt varetype faktisk var rentabel, ville fastsættelsen af den normale værdi kun blive baseret på dette rentable salg. Hvis alt salg af en bestemt varetype blev tabsgivende, ville den normale værdi endvidere blive baseret på de samlede produktionsomkostninger og en rimelig fortjenstmargen.
(47)
Kommissionen betragter derfor ansøgerens påstand som værende irrelevant i forbindelse med beregningen af den normale værdi.
2.2.2. Eksportpris
(48)
Den pågældende vare blev eksporteret til uafhængige kunder i Unionen, og eksportprisen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, fastsat på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales.
(49)
Ansøgeren hævdede, at der er et modsætningsforhold mellem prisudviklingen for benzen og prisudviklingen for den indiske eksport til Unionen. Ansøgeren fandt dette så meget desto mere bemærkelsesværdigt, eftersom denne anførte, at det mindstepristilsagn, som Kommissionen havde godkendt, blev indekseret ud fra benzenprisudviklingen. Ansøgeren hævdede også, at pristilsagnet gjorde, at eksportpriserne for den største indiske eksporterende producent ikke var repræsentative.
(50)
Kommissionen konstaterede, at benzen som råmateriale til produktion af anilin, der er det vigtigste råmateriale i sulfanilsyre, ikke må udgøre over mellem 50 % og 60 % af produktionsomkostningerne for den pågældende vare. Desuden begrænser pristilsagnets indeksklausul virkningen af benzenprisudviklingen på mindsteprisen. Endelig blev overholdelsen af mindstepristilsagnet kontrolleret under kontrolbesøget på stedet, og det blev konstateret, at eksportprisniveauerne konsekvent var betydeligt højere end de mindstepriser, der var fastsat i tilsagnet, hvorved indvirkningen blev begrænset.
(51)
Ansøgeren hævdede endvidere, at de indiske eksporterende producenter efter al sandsynlighed foretog små leverancer til eksport til Unionen, som tiltrak høje spotpriser, hvorved eksportprisniveauet blev kunstigt hævet.
(52)
Undersøgelsen afslørede intet salg af den art fra Kokan, den vigtigste indiske eksporterende producent. Langt størstedelen (over 99 %) af salget fra de øvrige indiske eksportører til Unionen bestod ligeledes af mængder, der ikke kan betragtes som værende spotsalg.
(53)
Ud fra ovenstående konklusioner må ansøgerens påstande vedrørende den manglende repræsentativitet af de indiske eksportpriser til Unionen afvises.
2.2.3. Sammenligning
(54)
Den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på grundlag af priserne ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.
(55)
På det grundlag blev der foretaget justeringer for transport- og forsikringsomkostninger, håndtering og lastning og dermed forbundne omkostninger, emballeringsomkostninger, kreditomkostninger, rabatter og provisioner, hvor det blev påvist, at disse faktorer påvirkede prissammenligneligheden. Denne justering var på mellem 6 % og 10 % af cif-prisen, EU's grænse.
2.2.4. Dumping
(56)
Som fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev den vejede gennemsnitlige normale værdi, der var fastsat for samme vare, sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den pågældende vare.
(57)
På dette grundlag var den beregnede dumpingmargen for den samarbejdsvillige eksporterende producent negativ. Der fandt således ingen dumping sted i NUP.
(58)
Ansøgeren hævdede, at konklusionen om, at der ikke forekom dumping fra den største eksporterende producents side, ikke kan udvides til også at omfatte de øvrige indiske eksporterende producenter, da dennes eksportpriser er baseret på et tilsagn om en mindsteimportpris.
(59)
Den største indiske eksporterende producents eksportpriser blev imidlertid fastsat på niveauer, der var betydeligt højere end mindstepriserne i tilsagnet. Desuden konstateredes prisniveauet for de øvrige indiske producenter - ud fra Eurostatdata - at være betydeligt højere end den største eksporterende producents eksportpriser. Endelig viste undersøgelsen, at den samarbejdsvillige eksporterende producents eksportsalgspriser til tredjelande, som ikke er omfattet af et tilsagn eller antidumpingtold, blev fastsat på et niveau svarende til dennes eksportsalg til Unionen og således ikke var dumpingpriser. Kommissionen konkluderer derfor, at de indiske eksportpriser blev fastsat uafhængigt af pristilsagnet og på markedsvilkår.
(60)
Ansøgerens påstand om, at der var blevet konstateret dumping for de øvrige indiske eksporterende producenters vedkommende, måtte derfor afvises.
3. Sandsynligheden for fornyet dumping
3.1. Indledende bemærkninger
(61)
Der har været amerikanske antidumpingforanstaltninger over for importen af sulfanilsyre med oprindelse i Indien og Kina og udligningsforanstaltninger over for Indien siden 1992. I 2011 forlængede det amerikanske handelsministerium den gældende udligningstold på importen fra Indien på 43,7 % og de gældende antidumpingforanstaltninger over for importen fra både Indien og Kina på mellem 19,1 % og 114,8 %. Foranstaltningernes niveau lukkede effektivt det amerikanske marked for indisk og kinesisk import.
3.2. Kina
(62)
Produktionskapaciteten i Kina blev beregnet ud fra data indgivet af EU-producenten og den eneste amerikanske producent Nation Ford Chemical Company (»NFC«) i den fornyede amerikanske undersøgelse vedrørende udløbet af antidumpingforanstaltningerne over for sulfanilsyre med oprindelse i Kina (USITC publication 4270).
(63)
NFC oplyste, at produktionskapaciteten i Kina ville muliggøre en produktion på 65 500 ton sulfanilsyre om året, hvilket er i overensstemmelse med ansøgerens vurdering; denne hævdede ud fra en undersøgelse foretaget af den kinesiske erhvervsgren, at kapaciteten i Kina er på mellem 65 500 og 82 000 ton. Den uudnyttede kapacitet blev beregnet til at være på 20 %, hvilket ville svare til mellem 13 100 ton og 16 400 ton. Dette er over det dobbelte af EU-forbruget i den nuværende undersøgelsesperiode.
(64)
Ansøgeren hævdede endvidere, at det også lykkedes de kinesiske eksportører at komme ind på det indiske marked, og underbyggede denne påstand ved at indsende statistiske data baseret på de indiske myndigheders eksport/importdatabase. Dataene viste en stor stigning i importen fra Kina af renset sulfanilsyre til Indien i NUP i forhold til tidligere perioder til priser, der underbød den samarbejdsvillige indiske producents salgspriser på renset sulfanilsyre på hjemmemarkedet. Da den normale værdi for renset sulfanilsyre, under behørig hensyntagen til fragt- og forsikringsomkostninger, blev fastsat ud fra den eneste samarbejdsvillige indiske producents hjemmemarkedssalg af renset sulfanilsyre i repræsentative mængder, som lå på mellem 92 500 INR og 112 500 INR (angivet som et interval af fortrolighedshensyn), bekræfter dataene, at importen fra Kina af renset sulfanilsyre kom ind på det indiske marked til dumpingpriser på mellem 82 500 INR og 92 500 INR (angivet som et interval af fortrolighedshensyn). Denne konstaterede dumping af importen til det indiske marked bidrog til vurderingen af de kinesiske eksporterende producenters forventede adfærd, hvis de nuværende foranstaltninger fik lov at udløbe.
(65)
I betragtning af den betydelige uudnyttede kapacitet i Kina og oplysningerne om landets prisadfærd på et tredjemarked, der ikke er beskyttet af handelsbeskyttelsesforanstaltninger, er der en sandsynlighed for fornyet dumping, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
3.3. Indien
(66)
Den samlede kapacitet, der er til rådighed i Indien, blev også beregnet ud fra data fra både NFC og den eneste EU-producent.
(67)
Ansøgeren anslog den samlede kapacitet i Indien til omkring 13 500 ton, hvoraf 2 700 ton kan anses for at være uudnyttede. Disse tal er i fuld overensstemmelse med de data, der er fremlagt af den eneste amerikanske producent - NFC - i den amerikanske undersøgelse.
(68)
Ansøgeren hævdede, at en uudnyttet kapacitet på 2 700 ton er en trussel mod dennes salg, da det udgør en betydelig andel af EU-forbruget, og at en sådan uudnyttet kapacitet sandsynligvis vil vokse som følge af den stigende tilstedeværelse af kinesiske varer på det indiske marked, og at der derfor vil være et øget incitament til at eksportere.
(69)
I den forbindelse bemærkede Kommissionen, at den største indiske eksporterende producent opgav sin status som eksportorienteret virksomhed i 2013, da denne planlagde at øge sit salg på hjemmemarkedet. Dette salg var blevet alvorligt begrænset af betingelserne i EOUS. Virksomheden bekræftede, at trods den voksende import fra Kina fornemmede den ikke et betydeligt pres fra kinesiske konkurrenter, for så vidt angår den tekniske kvalitet af sulfanilsyre (som er den vare, Kokan fortrinsvis er interesseret i), og at det indiske marked efter dens vurdering havde gode udviklingsmuligheder. Derfor er der ingen grund til at antage, at uudnyttet kapacitet hos de indiske producenter vil blive omdirigeret til Unionen som følge af et påstået kinesisk pres på det indiske marked.
(70)
Uanset denne anslåede indiske uudnyttede kapacitet synes der ikke at være en sandsynlighed for fornyet dumping, i betragtning af at hverken eksporten til Unionen eller til tredjelande fandt sted til dumpingpriser.
(71)
Undersøgelsen viste ikke, at den samarbejdsvillige eksporterende producent havde en anden prisadfærd ved salg til tredjelande i forhold til virksomhedens eksportsalg til Unionen. Priserne på den betydelige eksportmængde til tredjelande var på et niveau, der kan sammenlignes med EU-erhvervsgrenens salgspriser til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder.
(72)
Ansøgeren fremlagde i sine bemærkninger efter fremlæggelsen af oplysninger nye statistiske data og hævdede ud fra dem, at den indiske eksport til Tyrkiet fandt sted til dumpingpriser.
(73)
Kommissionen konstaterede og undersøgte en tilsvarende mængde af Indiens eksport til Tyrkiet og kunne tilskrive den til den samarbejdsvillige eksporterende producent. Derfor kunne Kommissionen basere sine beregninger på mere præcise og detaljerede data vedrørende både varesortiment og prisniveauer. Kommissionen bekræfter, at den eksporterede mængde ikke blev dumpet.
3.4. Konklusion om sandsynligheden for fornyet dumping
(74)
For så vidt angår Kina, blev der truffet konklusioner på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, da der ikke var nogen samarbejdsvilje og dermed ikke nogen virksomhedsspecifikke data vedrørende Kinas uudnyttede kapacitet og prisadfærd i tredjelande til rådighed.
(75)
I betragtning af, at de foreliggende oplysninger tyder på stor uudnyttet kapacitet i Kina og dumpingadfærd på tredjemarkeder, og af det attraktive prisniveau på EU-markedet, anses sandsynligheden for fornyet dumping for reel.
(76)
Der blev imidlertid ikke konstateret nogen sandsynlighed for fornyet dumping, for så vidt angår Indien, ud fra den manglende dumping i den nuværende undersøgelsesperiode, den uudnyttede kapacitet, som ligger betydeligt under Kinas, og de høje eksportprisniveauer ved eksport til Unionen og resten af verden.
D. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET SKADE
1. EU-produktion og definition af EU-erhvervsgrenen
(77)
I den nuværende undersøgelsesperiode blev samme vare fremstillet i Unionen af en enkelt EU-producent, som derfor tegner sig for 100 % af EU-produktionen og udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.
2. EU-forbruget
(78)
EU-forbruget blev beregnet på grundlag af:
-
EU-erhvervsgrenens salgsmængde af samme vare på EU-markedet
-
importmængden af sulfanilsyre (Taric-niveau) til EU-markedet ifølge Eurostat.
(79)
Da EU-erhvervsgrenen kun består af en producent, og der kun er en eksporterende producent i USA, er det nødvendigt at forelægge oplysningerne i tabellerne nedenfor i indekseret form for at tage hensyn til fortrolige forretningsoplysninger.
Tabel 1
Forbrug på EU-markedet
Mængde (indeks)
2010
2011
2012
NUP
EU-forbrug (2010 = 100)
100
106
106
114
Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelse
(80)
Undersøgelsen viste, at markedet for sulfanilsyre gradvist ekspanderede i den betragtede periode og voksede med 14 % i slutningen af NUP.
3. Import fra de pågældende lande
a) Importmængde og markedsandel
Tabel 2
Import fra de pågældende lande
Importmængde (indeks)
2010
2011
2012
NUP
Kina
100
77
14
1
Indien
100
422
187
52
Pågældende lande i alt
100
110
30
6
Kilde: Eurostat
Tabel 2(a)
Import fra de pågældende lande
Importmængder (intervaller) (15)
2010
2011
2012
NUP
Kina
650-1 000
500-800
90-250
10-60
Indien
50-200
250-550
100-250
10-80
Pågældende lande i alt
700-1 200
750-1 350
190-500
20-140
Source: Eurostat
Tabel 3
De pågældende landes markedsandel
Markedsandel (indeks)
2010
2011
2012
NUP
Markedsandel for importen fra Kina
100
73
13
1
Markedsandel for importen fra Indien
100
397
177
46
Pågældende lande i alt
100
103
28
5
(81)
Hvis man iagttager hvert land for sig, faldt importmængderne af sulfanilsyre fra Kina med 99 % mellem 2010 og den nuværende undersøgelsesperiode, og markedsandelen faldt også med 99 % i samme periode.
(82)
Importmængden med oprindelse i Indien faldt med 48 % i den betragtede periode, og markedsandelen faldt med 54 % i samme periode.
(83)
Den samlede importmængde af sulfanilsyre fra de pågældende lande faldt med 94 % i den betragtede periode og er faldet til et meget lavt niveau i den nuværende undersøgelsesperiode. Ligeledes svandt markedsandelen for importen af sulfanilsyre fra de pågældende lande med 95 % i den betragtede periode og nåede et meget lavt niveau i den nuværende undersøgelsesperiode.
b) Importpriser
Tabel 4
Gennemsnitspriser på importen af sulfanilsyre fra de pågældende lande
2010
2011
2012
NUP
Importpris fra Kina (indeks: 2010 = 100)
100
92
104
164
Importpris fra Indien (indeks: 2010 = 100)
100
79
84
92
Gennemsnitlige importpriser fra de pågældende lande (indeks: 2010 = 100)
100
93
104
126
Kilde: Eurostat
Tabel 4a
Gennemsnitspriser på importen af sulfanilsyre fra de pågældende lande
Prisintervaller (16)
2010
2011
2012
NUP
Importpris fra Kina
1 000-1 400
950-1 350
1 000-1 400
1 700-2 500
Importpris fra Indien
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Gennemsnitlige importpriser fra de pågældende lande
1 000-1 800
950-1 400
1 000-1 500
1 300-2 500
Source: Eurostat
(84)
Den gennemsnitlige importpris på sulfanilsyre fra Kina faldt en smule i 2011 med 8 % og udviste derefter en stigende tendens med en meget stærk stigning på 64 % i den nuværende undersøgelsesperiode.
(85)
De gennemsnitlige priser på den pågældende vare fra Indien faldt med 21 % i 2011 og voksede derefter gradvis, men lå stadig 8 % under prisniveauet for 2010.
c) Prisunderbudsniveauet
(86)
På grund af de små mængder, der blev solgt af de kinesiske eksporterende producenter, og de manglende oplysninger om det importerede varesortiment, kunne der ikke foretages nogen meningsfuld beregning af underbud. Ud fra den antagelse, som blev gjort vedrørende Eurostats priser på import fra Kinai betragtning 39 ovenfor, blev der ikke konstateret underbud i NUP.
(87)
Ud fra EU-erhvervsgrenens importstatistikker, jf. betragtning 64 ovenfor, blev det konstateret, at de kinesiske priser på renset sulfanilsyre på det indiske marked, justeret for EU-importtold på 6,5 % på den pågældende vare og omkostninger efter import på 2 % (toldklareringsomkostninger), underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser med mellem 5 % og 15 %.
(88)
For så vidt angår Indien, blev der ikke konstateret underbud. På grund af den omstændighed, at beregningen er baseret på salgsdata fra den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent, kunne de nøjagtige tal ikke oplyses i respekt for fortrolige forretningsoplysninger. Det underbud, der blev konstateret, var på mellem - 20 % og - 40 %.
(89)
Efter fremlæggelsen af oplysninger og bemærkninger fra EU-producenten beregnede Kommissionen underbud for den resterende del af importen fra Indien ud fra data fra Eurostat. Ifølge disse data blev der ikke konstateret noget underbud i forbindelse med denne import. Derfor bekræftes konklusionerne i betragtning 88. Der blev endvidere også foretaget en sammenligning mellem priserne på den pågældende vare produceret og solgt af EU-erhvervsgrenen og priserne på den pågældende vare solgt af indiske eksportører til resten af verden. Denne sammenligning viste heller ikke noget underbud.
(90)
EU-producenten fremlagde desuden nye beregninger, der viste, at forskellen mellem gennemsnitsprisniveauet for importen fra Indien og EU-producentens salg var meget lille i 2012. Kommissionen kunne imidlertid ikke acceptere denne beregning, fordi den ikke inddrog det forhold, at importen fra Indien fortrinsvis udgjordes af den tekniske kvalitet, hvorimod EU-producenten udelukkende solgte den rensede kvalitet af sulfanilsyre, som er omkring 20 % dyrere.
4. Import fra andre tredjelande
(91)
Med undtagelse af tre ubetydelige transaktioner (i 2010 og 2011 fra Schweiz og i 2012 fra Malaysia) kom al import af sulfanilsyre fra andre tredjelande fra USA i den betragtede periode.
Tabel 5
Import af sulfanilsyre fra andre tredjelande (USA)
2010
2011
2012
NUP
Importmængde fra USA (indeks)
100
267
253
299
Markedsandel for importen fra USA (indeks)
100
180
171
188
Gennemsnitspriser på importen fra USA (indeks)
100
95
101
102
Kilde: Eurostat
(92)
Importen af sulfanilsyre fra USA er vokset betydeligt både i mængde og markedsandel i den betragtede periode med henholdsvis 199 % og 88 %. Da EU-erhvervsgrenens markedsandel forblev forholdsvis stabil i samme periode, var det importen fra USA, som overtog det marked, som de kinesiske og indiske eksportører efterlod sig.
(93)
Prisniveauerne på importen fra USA forblev forholdsvis stabile i den betragtede periode og lå på samme niveau som EU-producentens. I den nuværende undersøgelsesperiode var der intet prisunderbud fra importen fra USA.
5. EU-erhvervsgrenens situation
(94)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade en evaluering af alle økonomiske faktorer med en indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.
(95)
For at respektere fortrolige forretningsoplysninger har det været nødvendigt at forelægge oplysningerne om den eneste EU-producent i indekseret form.
5.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
Tabel 6
Produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse
2010
2011
2012
NUP
Produktion i ton (indeks)
100
87
99
107
Kapacitet i ton (indeks)
100
100
100
100
Kapacitetsudnyttelsesgrad (indeks)
100
87
99
107
Kilde: Spørgeskemabesvarelse
(96)
EU-erhvervsgrenens produktion var 7 % højere i den nuværende undersøgelsesperiode end i begyndelsen af den betragtede periode. EU-erhvervsgrenens kapacitet forblev uændret i den betragtede periode, og derfor ændrede kapacitetsudnyttelsesgraden sig på samme måde som produktionen og voksede med 7 % i den nuværende undersøgelsesperiode.
(97)
Det bør bemærkes, at EU-erhvervsgrenen forblev på et tilfredsstillende niveau af kapacitetsudnyttelse i den betragtede periode med undtagelse af i 2011, og at det lykkedes den at nå et optimalt niveau i den nuværende undersøgelsesperiode.
(98)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede EU-erhvervsgrenen, at den i hele den betragtede periode kun opnåede optimal kapacitetsudnyttelse i NUP, hvilket viser, at dens genopretning stadig er meget ny og skrøbelig.
(99)
Denne bemærkning i Kommissionens vurdering ændrer ikke ved konklusionerne i betragtning 97, som ikke på nogen måde er i strid med EU-erhvervsgrenens bemærkninger.
5.2. Slutlagre
Tabel 7
Slutlagre i mængde
2010
2011
2012
NUP
Slutlagre i ton (indeks)
100
576
328
171
Kilde: Spørgeskemabesvarelse
(100)
EU-erhvervsgrenens lagerbeholdning ultimo året udviste en stærk stigning i 2011 med en faldende tendens herefter, men lå dog stadig 71 % over 2010-niveauet i den nuværende undersøgelsesperiode. Ud fra produktionsmængden i den nuværende undersøgelsesperiode udgør slutlagrene under alle omstændigheder mindre end en måneds produktion.
5.3. Salgsmængder og markedsandel
Tabel 8
Salgsmængde og markedsandel
2010
2011
2012
NUP
Salgsmængde i ton (indeks)
100
70
97
104
Markedsandel i % (indeks)
100
66
92
92
Kilde: Spørgeskemabesvarelse
(101)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde voksede med 4 % i forhold til niveauet i begyndelsen af den betragtede periode. Der var et meget kraftigt dyk i 2011 efterfulgt af en støt stigning.
(102)
I markedsandele kan EU-erhvervsgrenens resultater betragtes som stabile i den betragtede periode med undtagelse af i 2011, hvor EU-erhvervsgrenens markedsandel i lighed med det faldende salg også faldt. I de følgende år udviste salget og markedsandelen en stigende tendens. Selv om markedsandelen for EU-producenten i den nuværende undersøgelsesperiode holdt sig lidt under niveauet i 2010, er det værd at bemærke, at EU-erhvervsgrenen stadig formåede at tage del i væksten i EU-forbruget og havde en betydelig markedsandel på EU-markedet i hele den betragtede periode.
(103)
EU-erhvervsgrenen anførte i sine bemærkninger efter fremlæggelsen af oplysninger, at dens markedsandel er meget ustabil på grund af den omstændighed, at sulfanilsyre er en prisdrevet råvare, og gav som eksempel 2011, hvor EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt.
(104)
I den forbindelse skal det understreges, at det tab af markedsandele, der fandt sted i 2011, faldt sammen med en prisstigning fra EU-producentens side stik imod markedstendenserne på det tidspunkt. Undersøgelsen viste ganske rigtigt, at importpriserne fra alle lande faldt med fra 5 % til 20 % i 2011. Det er også værd at bemærke, at de tilgængelige statistiske data viser, at det hovedsagelig var den amerikanske importør, som overtog den markedsandel, EU-erhvervsgrenen mistede.
5.4. Priser og faktorer, som påvirker priserne
Tabel 9
Salgspriser
2010
2011
2012
NUP
Gennemsnitlige salgspriser i EUR/ton (indeks)
100
109
108
112
Kilde: Spørgeskemabesvarelse
(105)
EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet voksede med 12 % i den betragtede periode, hvilket skyldtes overvæltningen af stigningen i omkostningerne til det vigtigste råmateriale (anilin).
5.5. Beskæftigelse og produktivitet
Tabel 10
Beskæftigelse og produktivitet
2010
2011
2012
NUP
Beskæftigelse (indeks)
100
100
117
117
Arbejdskraftsproduktivitet (indeks)
100
88
85
91
Gennemsnitlige arbejdskraftsomkostninger (indeks)
100
105
102
116
Kilde: Spørgeskemabesvarelse
(106)
Beskæftigelsen i fuldtidsækvivalenter voksede med 17 % i den nuværende undersøgelsesperiode. De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviste en stigende tendens i den betragtede periode og voksede med 16 % i den nuværende undersøgelsesperiode i forhold til 2010. Da produktionen kun voksede med 7 %, jf. betragtning 96, faldt arbejdskraftsproduktiviteten med 9 % i den betragtede periode.
5.6. Rentabilitet
Tabel 11
Rentabilitet
2010
2011
2012
NUP
Rentabilitet (indeks)
100
96
20
65
Kilde: Spørgeskemabesvarelse
(107)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet på samme vare faldt i den betragtede periode og lå en smule under det optimale niveau, som EU-erhvervsgrenen anførte. Det er imidlertid vigtigt at bemærke, at den forblev positiv i hele den betragtede periode.
(108)
Faldet i rentabiliteten skyldes hovedsagelig stigningen i de gennemsnitlige produktionsomkostninger, som voksede med næsten 20 % mellem 2010 og den nuværende undersøgelsesperiode, og som ikke fuldt ud kunne opvejes af stigningen på 12 % i salgspriserne, jf. betragtning 105.
5.7. Investeringer, investeringsafkast og likviditet
Tabel 12
Investeringer, investeringsafkast og likviditet
2010
2011
2012
NUP
Årlige investeringer (indeks)
-
100
133
57
Investeringsafkast (indeks)
100
86
30
103
Likviditet (indeks)
100
116
68
82
(109)
Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen ikke var i stand til at investere i 2010. Efterfølgende faldt investeringerne i sulfanilsyrevirksomhed med 43 % fra 2011 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode, og deres størrelse i absolutte tal kan anses for at være lav og hovedsagelig vedrøre vedligeholdelsesaktivitet. Disse konklusioner stemmer overens med investeringsafkastet og den lave rentabilitet i den nuværende undersøgelsesperiode.
(110)
Investeringsafkastet fulgte nøje tendensen i rentabiliteten i 2011 og 2012. I den nuværende undersøgelsesperiode blev investeringsafkastet forbedret og nåede op på samme niveau som i 2010 på grund af stigningen i rentabiliteten fra 2012 til den nuværende undersøgelsesperiode (se tabel 11).
(111)
Likviditeten udviste en svingende tendens, men var positiv i hele den betragtede periode. I den nuværende undersøgelsesperiode faldt likviditeten med 18 % i forhold til 2010-niveauet. EU-erhvervsgrenen gav ikke udtryk for vanskeligheder med at rejse kapital i den betragtede periode.
5.8. Dumpingens omfang og genrejsning efter tidligere dumping
(112)
Som konkluderet i betragtning 41 og 57-60 ovenfor blev der ikke konstateret dumping i den nuværende undersøgelsesperiode fra de pågældende landes side.
(113)
Under hensyntagen til den manglende dumpingimport fra Kina og Indien samt væksten i salgsmængder og -priser og i kapacitetsudnyttelsesgrad i EU-erhvervsgrenen kan det konkluderes, at foranstaltningerne var formålstjenlige, og at EU-erhvervsgrenen har genrejst sig efter virkningerne af tidligere dumping i den betragtede periode. Der blev observeret en vis nedgang i en række skadesindikatorer såsom rentabilitet og markedsandel i den nuværende undersøgelsesperiode, men dette kan ikke tilskrives importen fra de pågældende lande på grund af dens meget lave niveau i denne periode. Under alle omstændigheder viser de skadesindikatorer, som udviklede sig negativt, stadig en holdbar situation for EU-erhvervsgrenen.
5.9. EU-erhvervsgrenens eksportaktivitet
(114)
EU-erhvervsgrenen eksporterede kun ubetydelige mængder i 2012 og den nuværende undersøgelsesperiode, og det konkluderes derfor, at eksporten ikke havde nogen indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation.
6. Konklusion vedrørende EU-erhvervsgrenens situation
(115)
Selv om det gennemsnitlige prisniveau for den pågældende vare fra Kina og Indien i NUP og sammenligningen med tidligere år er af begrænset pålidelighed på grund af de lave importmængder, viste undersøgelsen ikke desto mindre, at den pågældende vare fra Kina og Indien kom ind i Unionen til ikkedumpingpriser.
(116)
EU-erhvervsgrenens markedsandel forblev forholdsvis stabil, og det salg, de pågældende lande gik glip af, blev overtaget af importen fra USA på et prisniveau, der svarede til EU-erhvervsgrenens. EU-erhvervsgrenen var i stand til at øge sin salgsmængde og sine gennemsnitlige salgspriser og til at nå op på næsten optimal kapacitetsudnyttelse.
(117)
Det moderate fald i markedsandel og rentabilitet i EU-erhvervsgrenen kan ikke tilskrives importen fra Kina og Indien, jf. betragtning 113 ovenfor.
(118)
Det konkluderes derfor, at EU-erhvervsgrenen ikke har lidt væsentlig skade i den nuværende undersøgelsesperiode.
(119)
Selv om EU-erhvervsgrenen fremsatte nogle bemærkninger vedrørende den skadesanalyse, som blev behandlet ovenfor i betragtning 89-90, 98-99 og 103-104, var den enig i den overordnede konklusion vedrørende fravær af væsentlig skade, navnlig i NUP.
7. Sandsynligheden for fornyet skade
(120)
For vurderingen af sandsynligheden for fornyet skade er det vigtigt at påpege, at EU-erhvervsgrenen i en situation med optimal kapacitetsudnyttelse - som den, der blev opnået i den nuværende undersøgelsesperiode - ikke var i stand til at dække hele EU-forbruget, og at en betydelig del af EU-forbruget derfor blev nødt til at blive dækket af import.
(121)
Desuden producerer EU-erhvervsgrenen kun renset sulfanilsyre, hvilket betyder, at brugere, der foretrækker teknisk sulfanilsyre til deres produktion, må ty til import.
(122)
Desuden havde EU-erhvervsgrenen en relativt stabil markedsandel med salg til en række årelange kunder. Det fremgik af undersøgelsen, at for nogle brugere skal leverandørerne af sulfanilsyre undergå en streng og dyr certificerings-/kontrolproces, hvilket gør skift fra én leverandør til en anden mere vanskelige.
(123)
Det er i denne sammenhæng, at man undersøger sandsynligheden for fornyet skade, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2.
7.1. Kina
(124)
Da ingen af de kinesiske eksporterende producenter samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, måtte konklusionerne vedrørende Kina baseres på de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, især anmodningen om en udløbsundersøgelse.
(125)
Som allerede konkluderet i betragtning 63 og 75 har de kinesiske producenter en betydelig uudnyttet kapacitet i forbindelse med produktionen af sulfanilsyre, og der er sandsynlighed for fornyet dumping.
(126)
Som angivet i betragtning 64 og 87 tydede de foreliggende oplysninger endvidere på, at Kina for nylig havde solgt øgede mængder af sulfanilsyre til Indien til priser, der underbød EU-erhvervsgrenens priser.
(127)
Endelig synes statistikkerne vedrørende importen fra Kina til det indiske marked, jf. betragtning 64, at vise, at Kina fortrinsvis er interesseret i at sælge den rensede kvalitet af sulfanilsyre, som, hvis den blev sendt ud på EU-markedet, ville være i direkte konkurrence med EU-producentens salg.
(128)
Alle disse faktorer tilsammen viser, at Kina hurtigt kunne eksportere betragtelige mængder af sulfanilsyre til dumpingpriser til EU-markedet selv uden at være nødt til at omdirigere sit salg fra andre markeder, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe. EU-markedet er prismæssigt attraktivt og ville gøre det muligt for de kinesiske eksportører at opnå stordriftsfordele ved at øge deres produktion. Hvis dette skulle ske, ville EU-erhvervsgrenen stå over for et øjeblikkeligt fald i sit salg og sine salgspriser, hvilket igen ville påvirke kapacitetsudnyttelsen og rentabiliteten. Hvis disse skadesindikatorer forværredes, ville EU-erhvervsgrenens genrejsning hurtigt kunne vende, så der forekom væsentlig skade.
7.2. Indien
(129)
Som konkluderet ovenfor i betragtning 76 er der for Indiens vedkommende ingen sandsynlighed for fornyet dumping, hvis foranstaltningerne får løb at udløbe. I lyset af denne konklusion er analysen af fornyet skade ikke er nødvendig.
8. Konklusion vedrørende fornyet skade
(130)
Ud fra konklusionerne af undersøgelsen, jf. ovenstående betragtninger, ville bortfaldet af foranstaltninger efter al sandsynlighed føre til en betydelig stigning i eksporten fra Kina til lave priser, hvilket ville få en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens finansielle og økonomiske resultater og føre til fornyet væsentlig skade.
(131)
Sandsynligheden for fornyet skade med hensyn til Indien blev ikke analyseret som følge af den negative konklusion vedrørende fornyet dumping fra Indien.
E. UNIONENS INTERESSER
1. Indledning
(132)
For så vidt angår antidumpingforanstaltninger over for importen af sulfanilsyre fra Indien, blev det konkluderet, at der ikke var sandsynlighed for fornyet dumping. Derfor er der ikke behov for konklusioner vedrørende Unionens interesser.
(133)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 blev det i forbindelse med Kina undersøgt, om det ville være i strid med Unionens interesser som helhed at opretholde foranstaltningerne. Unionens interesser blev fastlagt ud fra en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser. De interesserede parter fik mulighed for at fremsætte deres synspunkter, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(134)
Som forklaret i betragtning 113 har foranstaltningerne været formålstjenlige og gjort det muligt for EU-erhvervsgrenen at konsolidere sin position. Samtidig blev det også konkluderet ovenfor i betragtning 130, at EU-erhvervsgrenen sandsynligvis ville opleve en alvorlig forværring af sin situation, hvis antidumpingforanstaltningerne over for Kina fik lov at udløbe. Det kan derfor konkluderes, at en fortsættelse af foranstaltningerne over for Kina ville være til fordel for EU-erhvervsgrenen.
3. Brugernes interesser
(135)
Alle kendte brugere blev oplyst om indledningen af den fornyede undersøgelse. Kommissionen modtog fire komplette besvarelser af spørgeskemaet og tre delvise svar/kommentarer fra brugere af sulfanilsyre. Ud fra disse data blev det konstateret, at indvirkningen af omkostningen ved den pågældende vare på produktionsomkostningerne for varer i senere omsætningsled varierer betydeligt brugerne imellem afhængigt af varetypen i senere omsætningsled.
(136)
En række brugere (lægemiddelproducenter og producenter af specialfarvestoffer) indrømmede, at sulfanilsyre kun spiller en marginal rolle i deres produktionsomkostninger, og det konkluderes derfor, at foranstaltningerne i praksis ikke har nogen indvirkning på deres produktionsomkostninger/-priser.
(137)
For andre brugere (producenter af cementtilsætningsstoffer og optiske blegemidler) tegnede sulfanilsyre sig dog for 4 %-12 % af produktionsomkostningerne for deres varer i senere omsætningsled. Disse brugere meldte også om tab i den nuværende undersøgelsesperiode og hævdede, at de toldsatser, der i øjeblikket er gældende, er delvist ansvarlige for deres vanskelige situation.
(138)
For så vidt angår denne påstand, skal det bemærkes, at importen fra Kina var næsten ikkeeksisterende i den nuværende undersøgelsesperiode, og derfor medførte told over for Kina for at sikre et rimeligt prisniveau på EU-markedet ikke ekstraomkostninger for brugerne i den betragtede periode og kunne derfor ikke forklare de vanskeligheder, som disse brugere var udsat for. Prisstigningen på samme vare i den betragtede periode skyldtes stigningen i produktionsomkostninger, der blev udløst af prisstigningen på det vigtigste råmateriale, jf. betragtning 105 og 108. At afskaffe den gældende told på importen af sulfanilsyre fra Indien som foreslået i denne forordning burde straks lette adgangen for en yderligere kilde til sulfanilsyreforsyning på EU-markedet til konkurrencedygtige priser og dermed være i brugernes interesse. Det konkluderes derfor, at en opretholdelse af foranstaltningerne, for så vidt angår Kina, ikke vil give anledning til urimelige vanskeligheder for brugerne i fremtiden.
4. Importørernes interesser
(139)
Alle kendte importører blev oplyst om indledningen af den fornyede undersøgelse. En importør af den pågældende vare indsendte en delvis besvarelse af spørgeskemaet, hvori importøren hævdede, at sulfanilsyre ikke spiller en vigtig rolle i dennes aktiviteter. Ingen anden importør besvarede spørgeskemaet eller fremkom med skriftlige indlæg eller bemærkninger. I mangel af yderligere samarbejdsvilje fra importørernes side blev det konkluderet, at det ikke ville være i strid med deres interesser at opretholde de iværksatte foranstaltninger over for importen fra Kina.
5. Konklusion
(140)
I lyset af ovenstående konkluderedes det, at der ikke var nogen tvingende grunde i forbindelse med Unionens interesser til ikke at opretholde antidumpingforanstaltningerne over for Kina.
F. OPRETHOLDELSE AF ANTIDUMPINGFORANSTALTNING-ERNE OVER FOR KINA OG OPHÆVELSE AF ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGERNE OVER FOR INDIEN
(141)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det anses for hensigtsmæssigt, at de gældende antidumpingforanstaltninger over for importen af sulfanilsyre fra Kina opretholdes, og at de ophæves over for importen fra Indien. Interesserede parter fik også lejlighed til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.
(142)
Det følger af ovenstående, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2, at antidumpingforanstaltningerne over for importen af sulfanilsyre med oprindelse i Kina bør opretholdes, og at antidumpingforanstaltningerne over for sulfanilsyre med oprindelse i Indien bør ophæves. Kommissionens afgørelse om godtagelse af det i øjeblikket gældende tilsagn vedrørende importen af sulfanilsyre fra Kokan bør også ophæves.
(143)
Under hensyntagen til, at EU-erhvervsgrenens genrejsning er af nyere dato, vil Kommissionen, hvis den modtager en anmodning fra EU-producenten herom, overvåge importen af den pågældende vare. Overvågningen bliver begrænset til en periode på to år efter offentliggørelsen af denne forordning.
(144)
Opretholdelsen af de foranstaltninger, der er omhandlet i nærværende forordning, over for Kina og ophævelsen af foranstaltningerne over for Indien er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved grundforordningens artikel 15, stk. 1 -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af sulfanilsyre, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2921 42 00 (Taric-kode 2921420060), med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 beskrevne vare:
Land
Endelig told (%)
Folkerepublikken Kina
33,7
3. Den endelige antidumpingtold på importen af sulfanilsyre, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2921 42 00 (Taric-kode 2921420060), med oprindelse i Indien, ophæves hermed, og proceduren vedrørende denne import afsluttes.
4. Kommissionens afgørelse 2006/37/EF om godtagelse af det i øjeblikket gældende tilsagn vedrørende importen af sulfanilsyre fra Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (Indien) ophæves hermed.
5. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 17. december 2014.
PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1346/2014
оd 17. prosinca 2014.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine i o stavljanju izvan snage konačne antidampinške pristojbe na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Indije nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice („Osnovna uredba”) (1), a posebno njezin članak 9. i članak 11. stavak 2.,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Mjere na snazi
(1)
Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1339/2002 (2) u srpnju 2002. uvelo konačnu antidampinšku pristojbu od 21 % na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”) i konačnu antidampinšku pristojbu od 18,3 % na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Indije („početni ispitni postupak”).
(2)
Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1338/2002 (3) uvelo konačnu kompenzacijsku pristojbu od 7,1 % na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Indije.
(3)
Komisija je Odlukom 2002/611/EZ (4) prihvatila preuzimanje obveze u vezi s cijenom s obzirom na antidampinške i antisubvencijske mjere na uvoz iz Indije koju je ponudio jedan indijski proizvođač izvoznik, društvo Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd („Kokan”).
(4)
Vijeće je u veljači 2004. Uredbom (EZ) br. 236/2004 (5) povećalo stopu konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na uvoz sulfanilne kiseline iz NRK-a s 21 % na 33,7 % nakon ponovnog antiapsorpcijskog ispitnog postupka.
(5)
Komisija je u ožujku 2004. Odlukom Komisije 2004/255/EZ (6) stavila izvan snage Odluku 2002/611/EZ nakon dobrovoljnog povlačenja preuzimanja obveze od strane društva Kokan.
(6)
Komisija je Odlukom 2006/37/EZ (7) prihvatila novo preuzimanje obveze u vezi s antidampinškim i antisubvencijskim mjerama na uvoz iz Indije koje je ponudilo društvo Kokan. Uredbom Vijeća (EZ) br. 123/2006 (8) na odgovarajući način izmijenjene su Uredbe Vijeća (EZ) 1338/2002 i (EZ) 1339/2002.
(7)
Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1000/2008 (9) uvelo antidampinške pristojbe na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Indije nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera. Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1010/2008 (10) SL L uvelo konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Indije i izmijenilo razinu antidampinških pristojbi na uvoz sulfanilne kiseline iz Indije po završetku revizije zbog predstojećeg isteka mjera i revizije tijekom važenja mjere.
2. Zahtjev za reviziju nakon isteka mjera
(8)
Nakon objave obavijesti o predstojećem isteku (11) konačnih antidampinških mjera koje su na snazi na uvoz iz Narodne Republike Kine i Indije, Komisija je 1. srpnja 2013. zaprimila zahtjev za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka tih mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009. Zahtjev je podnijelo društvo CUF-Quimicos Industriais („podnositelj zahtjeva ili CUF”), jedini proizvođač sulfanilne kiseline u Uniji koji stoga predstavlja 100 % proizvodnje u Uniji.
(9)
Zahtjev se temeljio na činjenici da bi istekom mjera vjerojatno došlo do nastavka dampinga i ponavljanja štete industriji Unije.
3. Pokretanje revizije nakon isteka mjera
(10)
Utvrdivši nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjere, Komisija je 16. listopada 2013. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (12) („Obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjere prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe.
4. Usporedni ispitni postupak
(11)
Objavom Obavijesti o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije16. listopada 2013. (13), Komisija je također pokrenula ispitni postupak u okviru revizije zbog predstojećeg isteka mjera na temelju članka 18. Uredbe (EZ) br. 597/2009 (14) o kompenzacijskim mjerama koje se primjenjuju na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Indije.
5. Ispitni postupak
5.1. Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje
(12)
Ispitnim postupkom u vezi s nastavkom ili ponavljanjem dampinga obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2012. do 30. rujna 2013. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2010. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije 30. rujna 2013. („promatrano razdoblje”).
5.2. Strane na koje se odnosi postupak
(13)
Komisija je o pokretanju postupka zbog predstojećeg isteka mjera službeno obavijestila podnositelja zahtjeva, proizvođače izvoznike u NRK-u i Indiji, uvoznike, korisnike za koje se zna da se na njih odnosi ispitni postupak i zastupnike zemalja izvoznica. Zainteresirane strane mogle su u pisanom obliku iznijeti svoje stavove i zatražiti saslušanje u roku iz Obavijesti o pokretanju postupka.
(14)
Budući da je jedini proizvođač iz Unije bio i jedina zainteresirana strana koja je to zatražila, odobreno mu je saslušanje.
5.3. Uzorkovanje
(15)
S obzirom na očito veliki broj proizvođača izvoznika iz Indije i NRK-a i nepovezanih uvoznika u Uniji, u Obavijesti o pokretanju postupka bilo je predviđeno uzorkovanje u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Kako bi Komisija mogla odlučiti je li uzorkovanje neophodno i, ako jest, kako bi izabrala uzorak, od prethodno navedenih stranaka zatraženo je da se jave Komisiji u roku od 15 dana od pokretanja revizije i dostave Komisiji podatke zatražene u obavijesti o pokretanju postupka.
(16)
Komisija je zaprimila odgovore na upitnike za uzorkovanje od dva indijska proizvođača izvoznika, a od kineskih proizvođača izvoznika nije dobila nikakav odgovor. Stoga nije proveden odabir uzoraka.
(17)
Jedan nepovezani uvoznik odgovorio je na obrazac za uzorkovanje, međutim, nije uvozio predmetni proizvod iz predmetnih zemalja i nije dostavio odgovore na upitnik. Stoga nije proveden odabir uzorka.
(18)
Budući da postoji samo jedan proizvođač iz Unije, za proizvođače iz Unije nije provedeno uzorkovanje.
5.4. Ispitni postupak
(19)
Komisija je zatražila i provjerila sve potrebne podatke za određivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i štete te za određivanje interesa Unije. Komisija je poslala upitnike jedinom proizvođaču iz Unije, dvama proizvođačima izvoznicima u Indiji, uvoznicima koji su joj poznati i korisnicima u Uniji.
(20)
Od dva indijska proizvođača izvoznika samo je jedan (Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd) dostavio potpun odgovor. Taj je indijski proizvođač predstavljao većinu ukupnog indijskog izvoza u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.
(21)
Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
(a)
Proizvođač iz Unije:
-
CUF - Químicos Industriais, Estarreja, Portugal;
(b)
Proizvođač izvoznik i proizvođač u analognoj zemlji:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Indija
(c)
korisnici u Uniji:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Njemačka
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugal
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Španjolska.
B. PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
(22)
Predmetni proizvod jest sulfanilna kiselina, trenutačno razvrstana u oznaku KN ex 2921 42 00 (oznaka TARIC 2921420060). Postoje dva razreda kvalitete sulfanilne kiseline, koji se određuju prema njezinoj čistoći: tehnički razred i pročišćeni razred. Osim toga, pročišćeni razred ponekad se prodaje u obliku soli sulfanilne kiseline. Sulfanilna kiselina koristi se kao sirovina u proizvodnji optičkih bjelila, dodataka za beton, boja za hranu i posebnih boja. Zabilježena je i ograničena uporaba u farmaceutskoj industriji. Iako se ne osporava da oba razreda imaju iste osnovne fizikalne, kemijske i tehničke značajke te se stoga smatraju jednim jedinstvenim proizvodom, važno je napomenuti da je ispitnim postupkom utvrđeno da je međusobna zamjenjivost u praksi ograničena. Posebno se to odnosi na korisnike koji upotrebljavaju pročišćeni razred sulfanilne kiseline, a tehnički razred mogu upotrebljavati samo ako je sami dodatno pročiste. Korisnici koji trebaju tehnički razred sulfanilne kiseline ili mu daju prednost u teoriji bi mogli upotrebljavati pročišćeni razred, no zbog razlike u cijeni (20 % - 25 %) to nije gospodarski prihvatljivo.
(23)
Sulfanilna kiselina čisti je robni proizvod, a njezine osnovne fizičke, kemijske i tehničke značajke identične su bez obzira na zemlju podrijetla. Za predmetne proizvode i proizvode koje proizvode i prodaju proizvođači izvoznici u predmetnim zemljama na svojem domaćem tržištu i u trećim zemljama, kao i one koje proizvode i prodaju proizvođači iz Unije na tržištu Unije, utvrđeno je da imaju jednake osnovne fizičke i kemijske značajke i u osnovi jednaku uporabu te se stoga smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
C. VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA
(24)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija je ispitala postoji li trenutačno damping kao i jesu li vjerojatni nastavak ili ponavljanje dampinga nakon mogućeg isteka mjera koje su na snazi za uvoz iz NRK-a i Indije.
1. Uvodne napomene
1.1. NRK
(25)
Nakon pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjere Komisija je kontaktirala 39 kineskih izvoznih proizvođača koji su joj poznati i kineske vlasti. Nijedan od tih proizvođača nije se javio niti surađivao.
(26)
Komisija je obavijestila kineske vlasti i predmetne proizvođače izvoznike o svojoj namjeri da u svojim nalazima upotrijebi najbolje raspoložive podatke na temelju članka 18. Osnovne uredbe. Stranke u tom pogledu nisu dostavile nikakve primjedbe.
(27)
Slijedom toga, nalazi o dampingu i vjerojatnosti ponavljanja dampinga moraju se temeljiti na raspoloživim podacima, tj. na informacijama koje je dostavio podnositelj zahtjeva, osobito informacijama sadržanima u zahtjevu za reviziju, te podatcima Eurostata.
(28)
Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iz NRK-a je u Uniju uvezena samo manja količina predmetnog proizvoda.
1.2. Indija
(29)
Nakon pokretanja revizije zbog predstojećeg isteka mjere, Komisija je kontaktirala 25 indijskih proizvođača izvoznika koji su joj poznati, a samo je jedan od njih, trgovačko društvo Kokan, odgovorio na upitnik i surađivao u ispitnom postupku. To je trgovačko društvo predstavljalo većinu ukupnog indijskog izvoza u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.
(30)
Tijekom promatranog razdoblja proizvođač izvoznik poslovao je uz preuzetu obvezu u vezi s cijenom, što je Komisija prihvatila, te je potvrđeno njezino poštovanje.
2. Damping
2.1 NRK
2.1.1. Analogna zemlja
(31)
Uobičajena vrijednost utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u trećoj zemlji s tržišnim gospodarstvom („analogna zemlja”).
(32)
U početnom ispitnom postupku Indija je služila kao analogna zemlja u svrhu određivanja uobičajene vrijednosti u pogledu NRK-a. U Obavijesti o pokretanju postupka kao analogna zemlja navodi se Indija, a zainteresirane strane pozvane su da se očituju o odabiru. Nisu zaprimljene nikakve primjedbe, a nije bilo naznaka da Indija više nije bila primjeren odabir. Industrija Unije u svojem je zahtjevu za reviziju kao analognu zemlju predložila SAD, no taj je prijedlog odbijen jer u SAD-u postoji samo jedan proizvođač, a tržište SAD-a zaštićeno je već više od 20 godina antidampinškim i kompenzacijskim pristojbama na uvoz sulfanilne kiseline iz Kine i Indije. Stoga je u i ovom ispitivanju Indija odabrana kao analogna zemlja te su
(33)
upotrijebljeni podaci indijskog izvoznog proizvođača koji je surađivao.
2.1.2. Uobičajena vrijednost
(34)
U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe utvrđena je uobičajena vrijednost na temelju podataka proizvođača iz analogne zemlje koji je surađivao (proizvođač Kokan). Uobičajena vrijednost utvrđena je na temelju domaće prodaje (vidjeti uvodne izjave 42. - 47.).
2.1.3. Izvozna cijena
(35)
S obzirom na izostanak suradnje od strane kineskih proizvođača izvoznika, a time i nedostatka konkretnih podatka o kineskim cijenama, izvozna cijena utvrđena je na temelju dostupnih činjenica u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe i u tu su svrhu upotrijebljeni statistički izvori (Eurostat). Smatra se da su podatci dobiveni iz tog izvora blizu stvarnih cijena koje kineski izvoznici naplaćuju kupcima iz Unije.
2.1.4. Usporedba
(36)
Usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene izvršena je na temelju cijene franko tvornica.
(37)
U skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe prema potrebi izvršene su odgovarajuće prilagodbe za izvoznu cijenu. Kako bi utvrdila izvozne cijene na razini franko tvornica te na temelju podataka sadržanih u zahtjevu za reviziju, Komisija je prilagodila cijenu CIF temeljenu na podatcima Eurostata za troškove prijevoza, osiguranja, rukovanja i kredita. Te su prilagodbe iznosile od 5 % do 10 % cijene CIF.
2.1.5. Damping
(38)
U skladu s člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, dampinška marža utvrđena je na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom.
(39)
S obzirom na nedostatak suradnje kineskih izvoznika ne postoje podatci o asortimanu uvoznih proizvoda. S obzirom na nedostatak podataka o količinama uvoza pročišćene i tehničke sulfanilne kiseline, čak i uz pretpostavku je sav uvoz činio pročišćeni razred sulfanilne kiseline, koji je u prosjeku 20 % skuplji od tehničkog razreda, smatralo se da su uvozne cijene prema Eurostatu bile na razini koja, u usporedbi s uobičajenim vrijednostima iz analogne zemlje, nije upućivala na postojanje dampinga.
(40)
Nadalje, kao što se navodi u uvodnoj izjavi 28. količina uvoza iz Kine bila je vrlo niska tijekom RIPR-a. U predmetnim industrijama općenito se smatra da manje ad hoc pošiljke sulfanilne kiseline imaju znatno više jedinične cijene od redovitih većih narudžbi, čime se može objasniti visoka razina uvoznih cijena o kojima je izvijestio Eurostat.
(41)
Prema tome, iako dostupni podatci upućuju na negativni damping, takvi bi zaključci mogli biti ograničene važnosti zbog malene količine uvoza i nedostatka podataka o asortimanu uvoznih proizvoda, što je važno zbog znatne razlike u cijeni između pročišćenog i tehničkog razreda.
2.2 Indija
2.2.1. Uobičajena vrijednost
(42)
Jedini proizvođač izvoznik koji je surađivao prodao je na domaćem tržištu reprezentativnu količinu od svake vrste predmetnog proizvoda, a ta je prodaja izvršena u uobičajenom tijeku trgovine u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe.
(43)
Za svaku vrstu proizvoda utvrđen je omjer profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.
(44)
Sva prodaja na domaćem tržištu izvršena je po neto prodajnim cijenama jednakima izračunanim troškovima proizvodnje ili višima, pa je profitabilna domaća prodaja činila više od 80 % ukupne prodajne količine za svaku vrstu proizvoda. Zbog toga se uobičajena vrijednost za svaku vrstu proizvoda temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni koja je izračunana kao ponderirana prosječna vrijednost cijena cjelokupne domaće prodaje za tu vrstu proizvoda izvršenu tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.
(45)
Prema tvrdnjama podnositelja zahtjeva, pritisak kineskog uvoza na indijsko tržište poremetio je cijene na domaćem indijskom tržištu, a time i određivanje uobičajene vrijednosti.
(46)
Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 44., profitabilna domaća prodaja činila je više od 80 % ukupne prodajne količine za svaku vrstu proizvoda i stoga se uobičajena vrijednost morala temeljiti na stvarnoj domaćoj cijeni. U svakom slučaju, bez obzira na to je li kineski uvoz vršio silazni pritisak na cijene na domaćem indijskom tržištu, uobičajena vrijednost određuje se na način da takav pritisak ne može utjecati na procjenu. Ako je doista 80 % ili manje prodaje određene vrste proizvoda bilo profitabilno, određivanje uobičajene vrijednosti temeljilo bi se samo na toj profitabilnoj prodaji. Nadalje, ako sva prodaja određene vrste proizvoda počne donositi gubitke, uobičajena vrijednost temeljila bi se na punim troškovima proizvodnje i razumnoj profitnoj marži.
(47)
Komisija stoga smatra da je tvrdnja podnositelja zahtjeva nebitna za izračunavanje uobičajene vrijednosti.
2.2.2. Izvozna cijena
(48)
Predmetni proizvod izvozio se neovisnim kupcima u Uniji, a izvozna cijena utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe, tj. na temelju stvarno plaćenih izvoznih cijena ili izvoznih cijena koje se plaćaju.
(49)
Prema tvrdnjama podnositelja zahtjeva postoji proturječje između kretanja cijena benzena i kretanja cijena indijskog izvoza u Uniju. Smatrao je da je to proturječje utoliko čudnije jer je, prema njegovim tvrdnjama, preuzimanje obveze u vezi s najnižim cijenama koje je Komisija prihvatila bilo indeksirano na kretanje cijena benzena. Podnositelj zahtjeva također je tvrdio da su zbog preuzete obveze u vezi s cijenom izvozne cijene glavnog indijskog proizvođača izvoznika postale nereprezentativne.
(50)
Komisija je utvrdila da benzen kao sirovina u proizvodnji anilina, glavne sirovine u proizvodnji sulfanilne kiseline, ne može činiti više od 50 % do 60 % troška proizvodnje predmetnog proizvoda. Nadalje, klauzulom o indeksaciji preuzete obveze u vezi s cijenom ograničava se utjecaj razvoja cijene benzena na najnižu cijenu. Na kraju, poštovanje preuzete obveze u vezi s najnižim cijenama provjereno je tijekom provjere na licu mjesta te je utvrđeno da su izvozne cijene dosljedno bile znatno više od najnižih cijena predviđenih preuzetom obvezom i time ograničile njezin utjecaj.
(51)
Podnositelj zahtjeva naveo je i da su indijski proizvođači izvoznici po svemu sudeći u Uniju izvozili manje pošiljke, za koje su na promptnom tržištu mogli dobiti visoke cijene, i time umjetno podizali razinu izvoznih cijena.
(52)
Ispitnim postupkom nije utvrđeno da je trgovačko društvo Kokan, glavni indijski proizvođač izvoznik, izvršavalo takve prodajne poslove. Utvrđeno je i da veliku većinu (preko 99 %) prodaje ostalih izvoznika iz Indije u Uniju čine količine koje se ne mogu smatrati količinama za prodaju na promptnom tržištu.
(53)
Na temelju navedenog tvrdnje podnositelja zahtjeva u pogledu nereprezentativnosti cijena indijskog izvoza u Uniju moraju se odbaciti.
2.2.3. Usporedba
(54)
Uobičajena vrijednost i izvozna cijena uspoređene su s obzirom na cijene franko tvornica. Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, učinjene su odgovarajuće prilagodbe cijena za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe.
(55)
Na temelju toga učinjene su prilagodbe za troškove prijevoza i osiguranja, rukovanje, utovar i popratne troškove, troškove pakiranja, troškove kredita, popuste i provizije u svim slučajevima u kojima se pokazalo da utječu na usporedivost cijena. Ta je prilagodba iznosila od 6 % do 10 % cijene CIF na granici Unije.
2.2.4. Damping
(56)
Kao što je predviđeno člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe, uspoređena je ponderirana prosječna uobičajena vrijednost za istovjetni proizvod s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom predmetnog proizvoda.
(57)
Na temelju toga izračunom je utvrđeno da je dampinška marža proizvođača izvoznika koji je surađivao bila negativna. Stoga tijekom RIPR-a nije bilo dampinga.
(58)
Prema tvrdnjama podnositelja zahtjeva zaključak o izostanku dampinga u pogledu glavnog indijskog proizvođača izvoznika ne može se proširiti na ostale indijske proizvođače izvoznike jer se njegove izvozne cijene temelje na preuzetoj obvezi u vezi s najnižim uvoznim cijenama.
(59)
Međutim, izvozne cijene glavnog indijskog proizvođača izvoznika određene su na razini koja je znatno viša od najniže cijene iz preuzete obveze. Nadalje, utvrđeno je da je razina izvoznih cijena ostalih indijskih proizvođača na temelju podataka Eurostata znatno viša od izvoznih cijena glavnog indijskog proizvođača izvoznika. Na kraju, ispitnim postupkom pokazalo se da su cijene proizvođača izvoznika koji je surađivao za izvoz u treće zemlje, koje nisu obuhvaćene preuzetom obvezom niti su podvrgnute plaćanju antidampinških pristojbi, bile slične razine kao i njegove cijene za izvoz u Uniju, pa stoga nisu dampinške. Stoga Komisija zaključuje da su indijske izvozne cijene određene neovisno od preuzete obveze i u skladu s uvjetima na tržištu.
(60)
Stoga se tvrdnja podnositelja zahtjeva da je trebalo biti utvrđeno postojanje dampinga za ostale indijske proizvođače izvoznike morala odbaciti.
3. Vjerojatnost ponavljanja dampinga
3.1. Uvodne napomene
(61)
U SAD-u su od 1992. na snazi antidampinške mjere na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Indije i NRK-a te kompenzacijske mjere s obzirom na Indiju. Ministarstvo trgovine SAD-a produljilo je 2011. primjenu kompenzacijskih pristojba koje su na snazi na uvoz iz Indije na razini od 43,7 % i antidampinških mjera koje su na snazi na uvoz iz Indije i NRK-a u rasponu od 19,1 % do 114,8 %. Tim je mjerama tržište SAD-a u stvarnosti zatvoreno za indijski i kineski uvoz.
3.2. NRK
(62)
Dostupni proizvodni kapacitet u NRK-u procijenjen je na temelju podataka koje su u ispitnom postupku SAD-a u okviru revizije radi isteka antidampinških mjera na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine dostavili proizvođač iz Unije i jedini proizvođač iz SAD-a, Nation Ford Chemical Company („NFC”) (USITC publication 4270).
(63)
NFC je ustvrdio da bi se instaliranim kapacitetom u NRK-u svake godine moglo proizvesti 65 500 tona sulfanilne kiseline, što je u skladu s procjenama podnositelja zahtjeva koji je na temelju studije koju je izradila kineska industrija ustvrdio da dostupni kapacitet u Kini iznosi od 65 500 do 82 000 tona. Procijenjeno je da je rezervni kapacitet iznosio 20 %, tj. između 13 100 i 16 400 tona. Ta je količina dvaput veća od razine potrošnje Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.
(64)
Podnositelj zahtjeva naveo je i da su kineski izvoznici uspjeli ući i na indijsko tržište, a svoje je navode potkrijepio dostavljenim statističkim podatcima koji se temelje na bazi podataka Indijske Vlade o indijskom uvozu/izvozu. Podatci upućuju na znatno povećanje kineskog uvoza pročišćene sulfanilne kiseline u Indiju tijekom RIPR-a u usporedbi s prethodnim razdobljima po cijenama koje su niže od domaćih prodajnih cijena pročišćenog razreda sulfanilne kiseline indijskog proizvođača koji je surađivao. S obzirom na to da je uobičajena vrijednost pročišćene sulfanilne kiseline, uz odgovarajuće prilagodbe za trošak prijevoza i osiguranja, utvrđena na temelju domaće prodaje pročišćene sulfanilne kiseline u reprezentativnim količinama jedinog indijskog proizvođača koji je surađivao u rasponu od INR 92 500 do INR 112 500 (cijene se navode u rasponu zbog povjerljivosti), podatci potvrđuju da je uvoz pročišćene sulfanilne kiseline iz Kine ušao na indijsko tržište po dampinškim cijenama u rasponu od INR 82 500 do INR 92 500 (cijene se navode u rasponu zbog povjerljivosti). Utvrđeni damping uvoznih proizvoda na indijskom tržištu argument je u prilog procjene o očekivanom ponašanju kineskih proizvođača izvoznika ako se dopusti istek trenutačnih mjera.
(65)
S obzirom na znatan rezervni kapacitet koji postoji u Kini i podatke o njihovom ponašanju u vezi s određivanjem cijena na tržištima trećih zemalja koja nisu zaštićena mjerama trgovinske zaštite, ako se dopusti istek mjera postoji mogućnost ponavljanja dampinga.
3.3. Indija
(66)
Ukupan dostupni kapacitet u Indiji također je utvrđen na temelju podataka koje su dostavili NFC i jedini proizvođač iz Unije.
(67)
Podnositelj zahtjeva procijenio je ukupan indijski kapacitet na oko 13 500 tona od čega se 2 700 tona može smatrati rezervnim kapacitetom. Ti su podatci u potpunosti u skladu s podatcima koje je tijekom ispitnog postupka u SAD-u dostavio NFC, jedini proizvođač u SAD-u.
(68)
Prema tvrdnjama podnositelja zahtjeva, rezervni kapacitet od 2 700 tona predstavlja opasnost njegovoj prodaji jer čini znatan dio potrošnje Unije, a vjerojatno je da će se taj rezervni kapacitet povećati zbog sve veće prisutnosti kineskih proizvoda na indijskom tržištu, pa će se stoga dodatno pojačati i poticaj za okretanje izvozu.
(69)
U tom je smislu Komisija primijetila da je glavni indijski proizvođač izvoznik 2013. napustio svoj status izvozno orijentirane jedinice jer je namjeravao povećati prodaju na domaćem tržištu. Uvjeti programa EOUS ozbiljno su ograničili prodaju na domaćem tržištu. Društvo je potvrdilo da usprkos porastu uvoza iz Kine nije osjetilo znatan pritisak kineskih konkurenata, barem u dijelu koji se odnosi na tehnički razred sulfanilne kiseline (a to je proizvod za koji društvo Kokan pokazuje pretežni interes), te da indijsko tržište prema njihovim procjenama ima dobre izglede za rast. Stoga nema razloga za pretpostavku da će se zbog navodnog kineskog pritiska na indijskom tržištu rezervni kapacitet indijskih proizvođača preusmjeriti u Uniju.
(70)
Bez obzira na procijenjeni indijski rezervni kapacitet, čini se da ne postoji vjerojatnost ponavljanja dampinga s obzirom na to da nije bilo dampinškog izvoza u Uniju ili u treće zemlje.
(71)
Ispitnim postupkom nije utvrđeno da je proizvođač izvoznik koji je surađivao drugačije određivao prodajne cijene za treće zemlje u usporedbi s izvoznom prodajom u Uniju. Cijene izvoza u treće zemlje, koji je bio znatan, bile su na razini usporedivoj s prodajnim cijenama industrije Unije nepovezanim kupcima.
(72)
Podnositelj zahtjeva u svojem je podnesku nakon objave dostavio nove statističke podatke i na temelju njih tvrdio da je indijski izvoz u Tursku dampinški.
(73)
Komisija je utvrdila postojanje slične količine indijskog izvoza u Tursku i nakon ispitivanja mogla ju je pripisati proizvođaču izvozniku koji je surađivao. Prema tome, Komisija je svoje izračune mogla temeljiti na preciznijim i podrobnijim podatcima o asortimanu proizvoda i cijenama. Komisija potvrđuje da izvezena količina nije dampinška.
3.4 Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga
(74)
U pogledu NRK-a, nalazi su se temeljili na dostupnim podacima jer nije postojala suradnja, a time ni podatci konkretnih trgovačkih društava u pogledu kineskog rezervnog kapaciteta i određivanja cijena na tržištima trećih zemalja.
(75)
Budući da dostupne činjenice upućuju na visoki kineski rezervni kapacitet i dampinško ponašanje na tržištima trećih zemalja, zajedno s privlačnim razinama cijena na tržištu Unije, smatra se da i dalje postoji vjerojatnost ponavljanja dampinga.
(76)
Međutim, nije utvrđena vjerojatnost ponavljanja dampinga s obzirom na Indiju zbog nepostojanja dampinga tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, skromnog rezervnog kapaciteta koji je znatno manji od kineskog i visoke razine izvoznih cijena u Uniju i ostatak svijeta.
D. VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA ŠTETE
1. Proizvodnja Unije i definicija industrije Unije
(77)
Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije istovjetni je proizvod u Uniji proizvodio samo jedan proizvođač iz Unije, koji stoga čini 100 % proizvodnje Unije i predstavlja industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.
2. Potrošnja u Uniji
(78)
Potrošnja Unije utvrđena je na temelju sljedećeg:
-
prodajne količine istovjetnog proizvoda industrije Unije na tržištu Unije,
-
količina uvoza sulfanilne kiseline (na razini TARIC-a) na tržište Unije zabilježena u Eurostatu.
(79)
S obzirom na činjenicu da industriju Unije čini samo jedan proizvođač te da postoji samo jedan proizvođač izvoznik iz SAD-a, podaci u sljedećim tablicama moraju se prikazati u indeksiranom obliku kako bi se sačuvala tajnost povjerljivih poslovnih podataka.
Tablica 1.
Potrošnja na tržištu Unije
Opseg (indeks)
2010.
2011.
2012.
RIPR
Potrošnja Unije (2010. = 100)
100
106
106
114
Izvor: Eurostat i odgovori na upitnik
(80)
Ispitnim postupkom pokazalo se da se tržište za sulfanilnu kiselinu postupno povećalo tijekom promatranog razdoblja, a do kraja RIPR-a povećalo se za 14 %.
3. Uvoz iz predmetnih zemalja
(a) Količina uvoza i tržišni udio
Tablica 2.
Uvoz iz predmetnih zemalja
Količina uvoza (indeks)
2010.
2011.
2012.
RIPR
NRK
100
77
14
1
Indija
100
422
187
52
Ukupno za predmetne zemlje
100
110
30
6
Izvor: Eurostat
Tablica 2.a
Uvoz iz predmetnih zemalja
Količina uvoza (rasponi) (15)
2010.
2011.
2012.
RIPR
NRK
650 - 1 000
500 - 800
90 - 250
10 - 60
Indija
50 - 200
250 - 550
100 - 250
10 - 80
Ukupno za predmetne zemlje
700 - 1 200
750 - 1 350
190 - 500
20 - 140
Izvor: Eurostat
Tablica 3.
Tržišni udio predmetne zemlje
Tržišni udio (indeks)
2010.
2011.
2012.
RIPR
Tržišni udio uvoza iz NRK-a
100
73
13
1
Tržišni udio uvoza iz Indije
100
397
177
46
Ukupno za predmetne zemlje
100
103
28
5
(81)
Ako se te dvije zemlje promatraju odvojeno, količina uvoza sulfanilne kiseline iz NRK-a smanjila se između 2010. i RIPR-a za 99 %, a njihov se tržišni udio u istom razdoblju također smanjio za 99 %.
(82)
Tijekom promatranog razdoblja količina uvoza podrijetlom iz Indije smanjila se za 48 %, a njegov tržišni udio tijekom istog razdoblja smanjio se za 54 %.
(83)
Ukupna količina uvoza sulfanilne kiseline iz predmetnih zemalja smanjila se tijekom promatranog razdoblja za 94 %, a tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije pala je na vrlo nisku razinu. Na sličan se način tržišni udio uvoza sulfanilne kiseline iz predmetnih zemalja tijekom promatranog razdoblja smanjio za 95 %, a tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije pao je na vrlo nisku razinu.
(b) Cijene uvoza
Tablica 4.
Prosječne cijene uvoza sulfanilne kiseline iz predmetnih zemalja
2010
2011
2012
RIPR
Indeks cijena uvoza iz NRK-a (2010. = 100)
100
92
104
164
Indeks cijena uvoza iz Indije (2010. = 100)
100
79
84
92
Indeks prosječnih cijena uvoza iz predmetnih zemalja (2010. = 100)
100
93
104
126
Izvor: Eurostat
Tablica 4.a
Prosječne cijene uvoza sulfanilne kiseline iz predmetnih zemalja
Raspon cijena (16)
2010.
2011.
2012.
RIPR
Cijene uvoza iz NRK-a
1 000 - 1 400
950 - 1 350
1 000 - 1 400
1 700 - 2 500
Cijene uvoza iz Indije
1 200 - 1 800
1 000 - 1 400
1 100 - 1 500
1 300 - 1 700
Prosječne cijene uvoza iz predmetnih zemalja
1 000 - 1 800
950 - 1 400
1 000 - 1 500
1 300 - 2 500
Izvor: Eurostat
(84)
Prosječna cijena uvoza sulfanilne kiseline iz NRK-a lagano se smanjila 2011. za 8 %, zatim je pokazivala trend rasta, a tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije vrlo naglo se povećala za 64 %.
(85)
Prosječne cijene predmetnog proizvoda iz Indije smanjile su se u 2011. za 21 %, a otad su postupno rasle no i dalje su bile niže za 8 % od razine cijena u 2010.
(c) Razina snižavanja cijena i prodaja ispod cijene
(86)
Zbog male količine proizvoda koju prodaju kineski proizvođači izvoznici i nedostatka podataka o asortimanu uvoznih proizvoda nije moguće izraditi relevantan izračun snižavanja cijene i prodaje ispod cijene. Na temelju pretpostavki izvedenih iz kineskih uvoznih cijena prema Eurostatu u uvodnoj izjavi 39., tijekom RIPR-a nije utvrđeno snižavanje cijene i prodaja ispod cijene.
(87)
Na temelju statističkih podataka o uvozu koje je dostavila industrija Unije navedenima u uvodnoj izjavi 64., utvrđeno je da se kineskim cijenama za pročišćeni razred sulfanilne kiseline na indijskom tržištu prilagođenima za uvozne pristojbe Unije za predmetni proizvod u iznosu od 6,5 % te troškovi nakon uvoza u iznosu od 2 % (troškovi carinjenja), snižavaju cijene i prodaja ispod cijene industrije Unije u rasponu od 5 % do 15 %.
(88)
Za Indiju nije utvrđen nijedan slučaj snižavanja cijene i prodaje ispod cijene. Zbog činjenice da se izračun temelji na prodajnim podatcima jedinog proizvođača izvoznika koji je surađivao i radi poštovanja povjerljivih poslovnih podataka, ne mogu se otkriti točni iznosi. Utvrđeno je snižavanje cijene i prodaja ispod cijene u rasponu od - 20 % do - 40 %.
(89)
Nakon objave i primjedbi proizvođača iz Unije Komisija je na temelju podataka Eurostata izračunala snižavanje cijene i prodaju ispod cijene za preostali dio indijskog uvoza. Prema izračunima, za taj uvoz nije utvrđeno snižavanje cijene ni prodaja ispod cijene. Stoga se potvrđuju zaključci uvodne izjave 88. Nadalje, uspoređene su i cijene predmetnog proizvoda koji proizvodi i prodaje industrija Unije s cijenama predmetnog proizvoda koji indijski izvoznici prodaju u ostatku svijeta. Tom usporedbom nije utvrđeno nikakvo snižavanje cijene i prodaja ispod cijene.
(90)
Nadalje, proizvođač iz Unije dostavio je nove izračune kojima se pokazuje da je razlika između prosječne cijene indijskog uvoza i prodaje proizvođača iz Unije u 2012. bila vrlo niska. Komisija međutim nije mogla prihvatiti taj izračun jer se njime nije uzela u obzir činjenica da je uvoz iz Indije uglavnom činio tehnički razred, a proizvođač iz Unije prodavao je isključivo pročišćeni razred sulfanilne kiseline koja je skuplja oko 20 %.
4. Uvoz iz ostalih trećih zemalja
(91)
Uz iznimku tri zanemarive transakcije (u 2010. i 2011. iz Švicarske i jedne iz Malezije 2012.), sav uvoz sulfanilne kiseline iz ostalih trećih zemalja tijekom promatranog razdoblja potječe iz SAD-a.
Tablica 5.
Uvoz sulfanilne kiseline iz ostalih trećih zemalja
2010.
2011.
2012.
RIPR
Količina uvoza iz SAD-a (indeks)
100.
267.
253.
299.
Tržišni udio uvoza iz SAD-a (indeks)
100.
180.
171.
188.
Prosječne cijene uvoza iz SAD-a (indeks)
100.
95.
101.
102.
Izvor: Eurostat
(92)
Tijekom promatranog razdoblja količina i tržišni udio uvoza sulfanilne kiseline iz SAD-a znatno su se povećali, za 199 % odnosno 88 %. Budući da je tržišni udio industrije Unije tijekom istog razdoblja ostao relativno stabilan, tržišni udio koji su izgubili kineski i indijski uvoznici zamijenjen je uvozom iz SAD-a.
(93)
Razina cijena uvoza iz SAD-a tijekom promatranog razdoblja ostala je prilično stabilna i u istom rasponu kao i cijene proizvođača iz Unije. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije za uvoz iz SAD-a nije utvrđeno nelojalno sniženje cijena.
5. Stanje industrije Unije
(94)
U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete uključivalo je i procjenu svih gospodarskih čimbenika koji su imali utjecaj na stanje industrije Unije tijekom promatranog razdoblja.
(95)
Radi poštovanja povjerljivih poslovnih podataka, podatke o dva proizvođača koja čine industriju Zajednice trebalo je prikazati u indeksiranom obliku.
5.1. Proizvodnja, kapacitet proizvodnje i iskorištenost kapaciteta
Tablica 6.
Proizvodnja, kapacitet i iskorištenost kapaciteta
2010.
2011.
2012.
RIPR
Proizvodnja u tonama (indeks)
100.
87.
99.
107.
Kapacitet u tonama (indeks)
100.
100.
100.
100.
Iskorištenost kapaciteta (indeks)
100.
87.
99.
107.
Izvor: Odgovori na upitnike
(96)
Proizvodnja industrije Unije bila je tijekom ispitnog postupka revizije 7 % viša od one na početku promatranog razdoblja. Kapacitet industrije Unije nije se promijenio tijekom promatranog razdoblja, stoga se stopa iskorištenosti kapaciteta promijenila na isti način kao i proizvodnja, tj. povećala se za 7 % tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.
(97)
Treba napomenuti da je industrija Unije tijekom promatranog razdoblja zadržala zadovoljavajuću razinu iskorištenosti kapaciteta, uz iznimku 2011., a tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije uspjela je postići optimalnu razinu.
(98)
Nakon objave industrija Unije potvrdila je da je tijekom promatranog razdoblja optimalnu razinu iskorištenosti kapaciteta ostvarila samo tijekom RIPR-a što pokazuje da je njegov oporavak počeo nedavno i da je još uvijek nestabilan.
(99)
Ovom primjedbom u procjeni Komisije ne mijenjaju se zaključci uvodne izjave 97. koji ni na koji način nisu u suprotnosti s primjedbama industrije Unije.
5.2. Završne zalihe
Tablica 7.
Količina završnih zaliha
2010.
2011.
2012.
RIPR
Završne zalihe u tonama (indeks)
100.
576.
328.
171.
Izvor: Odgovori na upitnike
(100)
Razine zaliha industrije Unije na kraju godine naglo su se povećale u 2011., a nakon toga počele su se smanjivati, ali su tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije i dalje ostale 71 % iznad razine u 2010. U svakom slučaju, razina završnih zaliha, utvrđena na temelju količine proizvodnje tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, manja je od jednomjesečne proizvodnje.
5.3. Obujam prodaje i tržišni udio
Tablica 8.
Obujam prodaje i tržišni udio
2010.
2011.
2012.
RIPR
Prodajne količine u tonama (indeks)
100.
70.
97.
104.
Tržišni udio % (indeks)
100.
66.
92.
92.
Izvor: Odgovori na upitnike
(101)
Prodajne količine industrije Unije povećale su se za 4 % u odnosu na razine s početka promatranog razdoblja. Tijekom 2011. došlo je do naglog pada, nakon čega slijedi stabilno povećanje.
(102)
Uspješnost industrije Unije izražena tržišnim udjelom tijekom promatranog razdoblja može se smatrati stabilnom, uz iznimku 2011., kada se tržišni udio industrije Unije, slično kao i njezina prodaja, smanjio. U godinama nakon toga prodaja i tržišni udio nastavili su rasti. Usprkos tome što je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije tržišni udio proizvođača iz Unije bio neznatno ispod razine u 2010., treba napomenuti da je industrija Unije i dalje uspijevala ostvariti koristi od rasta potrošnje u Uniji te je tijekom cijelog promatranog razdoblja držala znatan udio tržišta Unije.
(103)
U svojem podnesku nakon objave industrija Unije tvrdila je da je njezin tržišni udio vrlo nestabilan zbog činjenice da je sulfanilna kiselina robni proizvod osjetljiv na cijenu te je navela primjer iz 2011. kada je tržišni udio industrije Unije naglo pao.
(104)
U tom smislu treba istaknuti da se gubitak tržišnog udjela 2011. podudarao s povećanjem cijene proizvođača iz Unije u suprotnosti s tadašnjim kretanjima na tržištu. Doista, ispitnim postupkom potvrđeno je da su se tijekom 2011. uvozne cijene iz svih zemalja smanjile od 5 % do 20 %. Potrebno je napomenuti i da dostupni statistički podatci pokazuju da je tržišni udio koji je izgubio proizvođač iz Unije uglavnom preuzeo uvoznik iz SAD-a.
5.4. Cijene i čimbenici koji utječu na cijene
Tablica 9.
Prodajne cijene
2010.
2011.
2012.
RIPR
Prosječna prodajna cijena EUR/tona (indeks)
100
109
108
112
Izvor: Odgovori na upitnike
(105)
Prodajne cijene industrije Unije na tržištu Unije povećale su se za 12 % tijekom promatranog razdoblja zbog prenošenja povećanja cijene osnovne sirovine (anilin).
5.5. Zapošljavanje i produktivnost
Tablica 10.
Zapošljavanje i produktivnost
2010
2011
2012
RIPR
Zaposlenost (indeks)
100
100
117
117
Radna produktivnost (indeks)
100
88
85
91
Prosječan trošak rada (indeks)
100
105
102
116
Izvor: Odgovori na upitnike
(106)
Zaposlenost u ekvivalentima punog radnog vremena povećala se za 17 % tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Prosječni troškovi rada povećavali su se tijekom promatranog razdoblja, a u usporedbi s 2010. tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije povećali su se za 16 %. S obzirom na to da se produktivnost povećala samo za 7 %, kako se navodi u uvodnoj izjavi 96., radna produktivnost smanjila se u promatranom razdoblju za 9 %.
5.6. Profitabilnost
Tablica 11.
Profitabilnost
2010
2011
2012
RIPR
Profitabilnost (indeks)
100
96
20
65
Izvor: Odgovori na upitnike
(107)
Profitabilnost industrije Unije za istovjetni proizvod smanjila se tijekom promatranog razdoblja te je prema tvrdnjama industrije Unije bila neznatno ispod optimalne razine, premda je potrebno naglasiti da je tijekom promatranog razdoblja i dalje bila pozitivna.
(108)
Smanjenje profitabilnosti uglavnom je uzrokovano povećanjem prosječnog troška proizvodnje, koji se povećao za gotovo 20 % između 2010. i razdoblja ispitnog postupka revizije, a koje se nije moglo u potpunosti kompenzirati 12 %-tnim povećanjem prodajnih cijena, kao što se navodi u uvodnoj izjavi 105.
5.7. Ulaganja, povrat ulaganja i novčani tok
Tablica 12.
Ulaganja, povrat ulaganja i novčani tok
2010
2011
2012
RIPR
Godišnja ulaganja (indeks)
-
100
133
57
Povrat ulaganja (indeks)
100
86
30
103
Novčani tok (indeks)
100
116
68
82
(109)
Ispitivanjem je utvrđeno da industrija Unije u 2010. nije mogla ulagati. Slijedom toga, ulaganja u proizvodnju sulfanilne kiseline smanjila su se od 2011. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije za 43 %, a njihov apsolutni iznos može se smatrati niskim i odnosi se uglavnom na djelatnosti održavanja. Ti su nalazi u skladu s povratom na ulaganja i niskom profitabilnošću ostvarenima tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.
(110)
Povrat ulaganja blisko je pratio kretanje profitabilnosti u 2011. i 2012. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije poboljšao se povrat ulaganja te je zbog povećanja profitabilnosti od 2012. do razdoblja ispitnog postupka revizije dostigao razinu iz 2010. (vidjeti tablicu 11.).
(111)
Novčani tok je fluktuirao, ali je tijekom cijelog promatranog razdoblja ostao pozitivan. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije novčani tok smanjio se za 18 % u odnosu na razinu iz 2010. Industrija Unije tijekom promatranog razdoblja nije imala nikakvih problema pri prikupljanju kapitala.
5.8. Visina dampinga i oporavak od prethodnog dampinga
(112)
Kao što se zaključuje u uvodnim izjavama 41. i 57.-60., tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nije utvrđeno postojanje dampinga iz predmetnih zemalja.
(113)
Uzimajući u obzir izostanak dampinškog izvoza iz NRK-a i Indije, povećanje prodajnih količina, cijena i stope iskorištenosti kapaciteta industrije Unije, može se zaključiti da su mjere bile uspješne i da se industrija Unije tijekom promatranog razdoblja oporavila od posljedica prethodnog dampinga. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije uočeno je određeno smanjenje nekih pokazatelja štete, primjerice profitabilnosti i tržišnog udjela, ali to se ne može pripisati uvozu iz predmetnih zemalja zbog njegove vrlo niske razine u tom razdoblju. U svakom slučaju, pokazatelji štete koji su se razvili negativno i dalje upućuju na održivo stanje u industriji Unije.
5.9 Izvozna aktivnost industrije Unije
(114)
Industrija Unije izvezla je zanemarive količine tijekom 2012. i tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, stoga se smatra da izvoz nije imao utjecaja na stanje u industriji Unije.
6. Zaključak o stanju industrije Unije
(115)
Iako je pouzdanost utvrđenih prosječnih razina cijena za predmetni proizvod iz NRK-a i Indije tijekom RIPR-a i njihova usporedba s prethodnim godinama zbog malih razina uvoza ograničena, ispitnim je postupkom utvrđeno da je predmetni proizvod iz NRK-a i Indije u Uniju ulazio po cijenama koje nisu dampinške.
(116)
Tržišni udio industrije Unije zadržao se na prilično stabilnoj razini, a tržišni udio koji su izgubili izvoznici iz predmetnih zemalja preuzeo je uvoz iz SAD-a uz cjenovnu razinu sličnu onoj industriji Unije. Industrija Unije mogla je povećati svoju prodaju, prosječnu prodajnu cijenu i ostvariti gotovo optimalnu stopu iskorištenosti kapaciteta.
(117)
Umjeren pad tržišnog udjela i profitabilnosti industrije Unije ne može se pripisati uvozu iz Kine i Indije, kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi 113.
(118)
Stoga se zaključuje da industrija Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nije pretrpjela znatnu štetu.
(119)
Iako je industrija Unije o analizi štete iznijela primjedbe, koje se razmatraju u uvodnim izjavama 89.-90., 98.-99. i 103.-104., prihvatila je glavni zaključak o nepostojanju znatne štete, osobito tijekom RIPR-a.
7. Vjerojatnost ponavljanja štete
(120)
Pri ocjeni vjerojatnosti ponavljanja štete važno je istaknuti da u uvjetima optimalne iskorištenosti kapaciteta - koja je ostvarena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije - industrija Unije nije mogla zadovoljiti cjelokupnu potrošnju Unije, stoga je znatan dio potrošnje Unije trebalo zadovoljiti uvozom.
(121)
Osim toga, industrija Unije proizvodi samo pročišćenu sulfanilnu kiselinu, što znači da su korisnici koji u svojoj proizvodnji upotrebljavaju tehničku sulfanilnu kiselinu prisiljeni okrenuti se uvozu.
(122)
Nadalje, industrija Unije ima prilično stabilan tržišni udio i svoj proizvod prodaje mnogobrojnim dugogodišnjim kupcima. Ispitnim postupkom utvrđeno je da neki korisnici dobavljače sulfanilne kiseline podvrgavaju strogim i skupim postupcima certificiranja/provjere što otežava promjenu dobavljača.
(123)
U tom se kontekstu analizira vjerojatnost ponavljanja štete u slučaju isteka mjera, u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.
7.1. NRK
(124)
S obzirom na to da nijedan kineski proizvođač izvoznik nije surađivao u ispitnom postupku, nalazi u pogledu NRK-a morali su se temeljiti na raspoloživim podacima u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe, posebno iz zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera.
(125)
Kao što je već zaključeno u uvodnim izjavama 63. i 75., kineski proizvođači raspolažu znatnim rezervnim kapacitetom za proizvodnju sulfanilne kiseline te postoji vjerojatnost ponavljanja dampinga.
(126)
Nadalje, kao što se navodi u uvodnim izjavama 64. i 87., prema dostupnim informacijama Narodna Republika Kina odnedavna Indiji prodaje sve veće količine sulfanilne kiseline po cijenama koje su niže od cijena industrije Unije.
(127)
Na kraju, čini se da statistički podatci o kineskom uvozu na indijsko tržište, kako se objašnjava u uvodnoj izjavi 64., upućuju da je Kina zainteresirana za prodaju uglavnom pročišćenog razreda sulfanilne kiseline koja bi, u slučaju da se usmjeri na tržište Unije, postala izravni konkurent prodaji proizvođača iz Unije.
(128)
Sve te činjenice zajedno upućuju na mogućnost da bi NRK, ako se dopusti istek trenutačnih mjera, u kratkom roku na tržište Unije mogla izvesti znatne količine sulfanilne kiseline po dampinškim cijenama. Tržište Unije cjenovno je privlačno i kineskim bi proizvođačima povećanjem njihove proizvodnje omogućilo postizanje ekonomije razmjera. Ako bi se to dogodilo, industrija Unije bi se trenutačno suočila sa smanjenjem prodaje i prodajnih cijena, a to bi utjecalo na iskorištenost kapaciteta i profitabilnost. Ako bi se ti pokazatelji štete pogoršali, oporavak industrije Unije brzo bi se prekinuo i došlo bi do znatne štete.
7.2. Indija
(129)
U pogledu Indije, kao što je zaključeno u uvodnoj izjavi 76., u slučaju isteka mjera ne postoji vjerojatnost ponavlja dampinga. S obzirom na gore navedeno, nije potrebna analiza ponavljanja štete.
8. Zaključak o ponavljanju štete
(130)
S obzirom na nalaze ispitnog postupka objašnjene u prethodnim uvodnim izjavama, izostanak mjera najvjerojatnije bi doveo do znatnog povećanja uvoza iz NRK-a po niskim cijenama, što bi negativno djelovalo na financijske i gospodarske rezultate industrije Unije i dovelo do ponavljanja štete.
(131)
Nije provedena analiza vjerojatnosti ponavljanja štete u pogledu Indije zbog negativnog nalaza u pogledu ponavljanja dampinga iz Indije.
E. INTERES UNIJE
1. Uvod
(132)
U pogledu antidampinških mjera na uvoz sulfanilne kiseline iz Indije zaključeno je da ne postoji vjerojatnost ponavljanja dampinga. Stoga nije potrebno utvrditi interes Unije.
(133)
U pogledu Kine, u skladu s člankom 21. Osnovne uredbe ispitano je bi li zadržavanje mjera bilo protivno interesu Unije u cjelini. Određivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni različitih interesa koji su uključeni, tj. interesa industrije Unije, uvoznika i korisnika. Svim zainteresiranim stranama omogućeno je da izjasne svoje stavove u skladu s člankom 21. stavkom 2. Osnovne uredbe.
2. Interes industrije Unije
(134)
Kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi 113., mjere su bile uspješne i Uniji su omogućile da učvrsti svoj položaj. Istodobno je u uvodnoj izjavi 130. zaključeno da bi industrija Unije vjerojatno pretrpjela ozbiljno pogoršanje stanja dopusti li se istek antidampinških mjera protiv Kine. Stoga se može zaključiti da bi nastavak mjera protiv Kine koristio industriji Unije.
3. Interes korisnika
(135)
Svi poznati korisnici obaviješteni su o pokretanju revizije. Komisija je od korisnika sulfanilne kiseline primila četiri odgovora s potpunim odgovorima na upitnik i tri djelomična odgovora/primjedbe. Na temelju tih podataka utvrđeno je da se utjecaj troška predmetnog proizvoda na trošak proizvodnje daljnjih proizvoda među korisnicima znatno razlikuje što ovisi o vrsti daljnjih proizvoda.
(136)
Brojni korisnici (iz farmaceutske industrije i industrije posebnih boja) potvrdili su da sulfanilna kiselina ima samo marginalnu ulogu u njihovim proizvodnim troškovima i stoga se smatra da te mjere u osnovi nemaju nikakav utjecaj na njihove proizvodne troškove/cijene.
(137)
Međutim, drugim je korisnicima (proizvođačima dodataka za cement i proizvođačima optičkih bjelila) trošak sulfanilne kiseline činio do 4 % do 12 % troška proizvodnje u njihovim daljnjim proizvodima. Ti su korisnici prijavili gubitke tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije i naveli da su pristojbe koje su trenutačno na snazi djelomično odgovorne za njihove poteškoće.
(138)
U pogledu ove tvrdnje potrebno je istaknuti da uvoz iz NRK-a tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije gotovo da nije postojao, stoga pristojbe na uvoz iz Kine, kojima bi se jamčila poštena razina cijena na tržištu Unije, tijekom promatranog razdoblja korisnicima nisu stvorile dodatne troškove pa se njima ne mogu objasniti poteškoće koje su ti korisnici imali. Povećanje cijene istovjetnog proizvoda tijekom promatranog razdoblja posljedica je povećanja troškova proizvodnje zbog povećanja cijene glavnih sirovina kao što se navodi u uvodnim izjavama 105. i 108. Stavljanjem izvan snage pristojbi na uvoz sulfanilne kiseline iz Indije koje su trenutačno na snazi, što se predlaže ovom uredbom, dodatnom izvoru sulfanilne kiseline trenutačno bi se olakšao pristup tržištu Unije uz konkurentne cijene, što je u interesu korisnika. Slijedom toga, smatra se da zadržavanje mjera u pogledu Kine korisnicima ubuduće neće uzrokovati nepotrebne poteškoće.
4. Interes uvoznika
(139)
Svi poznati uvoznici obaviješteni su o pokretanju revizije. Jedan uvoznik predmetnog proizvoda dostavio je djelomično ispunjen upitnik u kojem je potvrdio da sulfanilna kiselina nema važnu ulogu u njegovoj aktivnosti. Ni jedan drugi uvoznik nije odgovorio na upitnik ili dostavio izjave ili primjedbe u pisanom obliku. S obzirom na nedostatak daljnje suradnje s uvoznicima, zaključeno je da zadržavanje mjera na uvoz iz NRK-a ne bi bilo u suprotnosti s njihovim interesom.
5. Zaključak
(140)
S obzirom na prethodno navedeno, zaključeno je da ne postoje snažni razlozi u interesu Unije protiv zadržavanja antidampinških mjera protiv Narodne Republike Kine.
F. ZADRŽAVANJE ANTIDAMPINŠKIH MJERA PROTIV NARODNE REPUBLIKE KINE I OKONČANJE ANTIDAMPINŠKIH MJERA PROTIV INDIJE
(141)
Sve su stranke bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se smatra primjerenim zadržati postojeće antidampinške pristojbe na uvoz sulfanilne kiseline iz NRK-a i staviti ih izvan snage za uvoz iz Indije. Zainteresiranim stranama omogućeno je i da nakon te objave podnesu primjedbe. Podnesci i primjedbe propisno su uzeti u obzir ako su bili opravdani.
(142)
Iz navedenoga slijedi da, u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Kine treba zadržati, a antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz sulfanilne kiseline podrijetlom iz Indije treba staviti izvan snage. Treba staviti izvan snage i Odluku Komisije o prihvaćanju preuzimanja obveze o uvozu sulfanilne kiseline proizvođača Kokan koja je trenutačno na snazi.
(143)
S obzirom na to da je oporavak industrije Unije počeo nedavno, Komisija će, ako od proizvođača iz Unije zaprimi zahtjev u tom smislu, pratiti uvoz predmetnog proizvoda. Nadzor će biti ograničen na razdoblje od dvije godine od objave ove Uredbe.
(144)
Zadržavanje mjera predviđenih ovom Uredbom protiv Kine i stavljanje izvan snage mjera protiv Indije u skladu je s mišljenjem Odbora osnovanog člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz sulfanilne kiseline trenutačno razvrstane u oznaku KN ex 2921 42 00 (oznaka TARIC 2921420060) podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe primjenjive na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, proizvoda opisanih u stavku 1. iznosi:
Zemlja
Konačna pristojba (%)
Narodna Republika Kina
33,7
3. Konačna kompenzacijska pristojba na uvoz sulfanilne kiseline trenutačno razvrstane u oznaku KN ex 2921 42 00 (oznaka TARIC 2921420060) podrijetlom iz Indije ovime se stavlja izvan snage i okončava postupak koji se odnosi na taj uvoz.
4. Odluka Komisije 2006/37/EZ o prihvaćanju preuzimanja obveze o uvozu sulfanilne kiseline proizvođača Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. koja je trenutačno na snazi ovime se stavlja van snage.
5. Ako nije drukčije navedeno, primjenjuju se odredbe na snazi povezane s carinskim pristojbama.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu dan nakon dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 17. prosinca 2014.