RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 721/2013
af 22. juli 2013
om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 405/2011 om indførelse af en endelig udligningstold og om endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af visse stænger af rustfrit stål med oprindelse i Indien
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 597/2009 af 11. juni 2009 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 19,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
1.1. Tidligere undersøgelse og gældende udligningsforanstaltninger
(1)
I april 2011 indførte Rådet ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 405/2011 (2) (»forordningen om endelig udligningstold«) en endelig udligningstold på importen af visse stænger af rustfrit stål, som tariferes under KN-kode 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 og 7222 20 89, med oprindelse i Indien. Den undersøgelse, der førte til vedtagelsen af den endelige forordning, benævnes i det følgende »den oprindelige undersøgelse«.
(2)
De endelige foranstaltninger indebar en udligningstold i form af en værditold på mellem 3,3 % og 4,3 % på importen fra individuelt nævnte eksportører, en told på 4,0 % på importen fra samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, og en resttold på 4,3 % på importen fra alle andre virksomheder i Indien.
1.2. Indledning af en delvis interimsundersøgelse
(3)
Der blev indgivet en anmodning om en delvis interimsundersøgelse af Viraj Profiles Vpl. Ltd., en eksporterende producent i Indien (»ansøgeren«). Anmodningen var begrænset til en undersøgelse af spørgsmålet om subsidiering, for så vidt angik ansøgeren. Ansøgeren forelagde tilstrækkelige umiddelbare beviser for, at de omstændigheder i forbindelse med subsidieringen, der lå til grund for indførelsen af foranstaltningerne, havde ændret sig betydeligt, og at disse ændringer var af varig karakter.
(4)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en delvis interimsundersøgelse, og offentliggjorde den 9. august 2012 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (3) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en delvis interimsundersøgelse i overensstemmelse med grundforordningens artikel 19, begrænset til en undersøgelse af subsidiering for så vidt angik ansøgeren.
1.3. Undersøgelsesperiode
(5)
Subsidieundersøgelsen omfattede perioden fra den 1. juli 2011 til den 30. juni 2012 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«).
1.4. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(6)
Kommissionen informerede officielt ansøgeren, de indiske myndigheder og Eurofer, der repræsenterede EU-erhvervsgrenen i den oprindelige undersøgelse (»EU-erhvervsgrenen«) om indledningen af den delvise interimsundersøgelse. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(7)
Parternes mundtlige og skriftlige bemærkninger, som blev fremsat i forbindelse med indledningen af undersøgelsen, blev overvejet og blev taget i betragtning, hvor det var relevant.
(8)
Kommissionen fremsendte et spørgeskema til ansøgeren for at indhente de oplysninger, som den anså for nødvendige til sin undersøgelse. Den fremsendte også et spørgeskema til de indiske myndigheder.
(9)
Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaerne fra ansøgeren og de indiske myndigheder.
(10)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at undersøge, om der fandt subsidiering sted. Der blev aflagt kontrolbesøg hos ansøgeren.
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE
(11)
Den undersøgte vare er den samme som i den oprindelige undersøgelse, nemlig stænger af rustfrit stål, kun koldtbehandlede, bortset fra stænger med cirkulært tværsnit med en diameter på 80 mm eller mere, i øjeblikket henhørende under KN-kode 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 og 7222 20 89, med oprindelse i Indien.
3. SUBSIDIERING
3.1. Indledning
(12)
På grundlag af de oplysninger, der blev forelagt af den indiske regering og interesserede parter, og besvarelserne af Kommissionens spørgeskema, undersøgte Kommissionen følgende ordninger, som angiveligt indebærer, at der ydes subsidier:
a)
Export Promotion Capital Goods Scheme (»EPCGS«) (eksportfremmeordning for kapitalgoder)
b)
Export Oriented Units Scheme (»EOU«) (ordning for eksportorienterede virksomheder)
c)
Export Credit Scheme (»ECS«) (eksportkreditordning).
(13)
Ordningerne i litra a) og b) er baseret på Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992 (nr. 22 af 1992) - lov nr. 22 af 1992 om (udvikling og regulering af) udenrigshandel - der trådte i kraft den 7. august 1992 (udenrigshandelsloven). Ved loven om udenrigshandel bemyndiges de indiske myndigheder til at udstede bekendtgørelser vedrørende eksport- og importpolitikken. Disse bekendtgørelser sammenfattes i »Foreign Trade Policy«-dokumenter, der udstedes af handelsministeriet hvert femte år og regelmæssigt ajourføres. Det Foreign Trade Policy-dokument, der er relevant for NUP, er »Foreign Trade Policy 2009-2014« (»FTP 09-14«). Desuden fastlægger de indiske myndigheder også de procedurer, der styrer FTP 09-14 i »Handbook of Procedures, Volume I« (»Procedurehåndbogen I 09-14«), der ajourføres regelmæssigt.
(14)
Den under litra c) nævnte eksportkreditordning er baseret på afsnit 21 og 35A i bankloven af 1949 (»Banking Regulation Act 1949«), der tillader Reserve Bank of India at vejlede forretningsbanker på eksportkreditområdet.
(15)
Ud fra EU-erhvervsgrenens påstand undersøgte Kommissionen desuden, om ansøgeren:
a)
havde fordel af Electricity Duty Exemption Scheme (EDES) (afgiftsfritagelsesordning for elektricitet)
b)
benyttede de lokale subsidieordninger i delstaten Maharashtra
c)
havde fordel af regler om råvarer mod utilstrækkeligt vederlag
d)
havde fordel af incitamenter i forbindelse med kraftproduktion og -distribution
e)
havde fordel af indkøb af billige råvarer fra forretningsmæssigt forbundne offshore-virksomheder.
(16)
Endelig verificerede Kommissionen, om følgende ordninger, som blev undersøgt i den oprindelse undersøgelse:
a)
Duty Entitlement Passbook Scheme (»DEPBS«) (toldgodtgørelsesordning)
b)
Advance Authorization Scheme (AAS) (forhåndslicensordning)
stadig ikke anvendes af ansøgeren.
3.2. Resultater
3.2.1. »Export Promotion Capital Goods Scheme« (eksportfremmeordning for investeringsgoder)
(17)
Undersøgelsen viste, at ansøgeren brugte denne ordning i NUP. Det blev dog konstateret, at de modtagne incitamenter var ubetydelige, nemlig 0,02 %. Det blev derfor konkluderet, at det ikke var nødvendigt at undersøge, om denne ordning er udligningsberettiget.
3.2.2. Export Oriented Units Scheme (ordning for eksportorienterede virksomheder)
(18)
Det blev konkluderet, at ansøgeren havde status af EOU-virksomhed og modtog subsidier under denne ordning i NUP.
(19)
Virksomheden påstod, for så vidt angår denne ordning, at Kommissionen burde afvige fra den metode, som anvendtes til at beregne virksomhedens fordel under EOU-ordningen i den oprindelige undersøgelse. Virksomheden påstod, at visse fordele under EOU-ordningen burde betragtes som en tilladt godtgørelsesordning, jf. bilag II og III til grundforordningen, og at de derfor ikke var udligningsberettigede.
(20)
Det blev dog konstateret, at uanset hvilken beregningsmetode der anvendtes, ville subsidiesatsen i denne ordning ikke overstige 0,22 %, hvilket fører til en samlet subsidiemargen under bagatelgrænsen, og det blev derfor besluttet ikke at analysere denne påstand yderligere i forbindelse med denne undersøgelse.
3.2.3. Export Credit Scheme (eksportkreditordning)
(21)
Det blev konstateret, at ansøgeren ikke brugte denne ordning i NUP.
3.2.4. Electricity Duty Exemption Scheme (afgiftsfritagelsesordning for elektricitet)
(22)
Undersøgelsen viste, at ansøgeren brugte denne ordning i NUP. Det blev dog konstateret, at de modtagne incitamenter var ubetydelige. Det blev derfor konkluderet, at det ikke var nødvendigt at undersøge, om denne ordning er udligningsberettiget.
3.2.5. Lokale subsidieordninger i delstaten Maharashtra
(23)
Det blev konstateret, at ansøgeren ikke brugte denne ordning i NUP.
3.2.6. Andre ordninger
(24)
Undersøgelsen viste, at ansøgeren ikke modtog andre fordele i NUP i forbindelse med betingelserne for råvarer og køb af energi, som kunne indebære et finansielt bidrag fra de indiske myndigheder, og som derfor kunne betragtes som subsidier, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2. EU-erhvervsgrenens påstande under litra c)-e) i betragtning 15 blev derfor fundet irrelevante i forbindelse med denne undersøgelse.
4. UDLIGNINGSBERETTIGEDE SUBSIDIEBELØB
(25)
Det skal erindres, at de udligningsberettigede subsidiebeløb for ansøgeren i den oprindelige undersøgelse, udtrykt som en værditold, blev fastsat til 4,3 %.
(26)
I NUP blev de udligningsberettigede beløb for ansøgeren udtrykt som en værditold, fra kun en udligningsberettiget ordning, fastsat til 0,22 %.
(27)
I betragtning af ovennævnte konkluderes det, at subsidieringens omfang med hensyn til den ansøgende eksporterende producent er faldet.
(28)
Det blev også undersøgt, om de ændrede omstændigheder vedrørende de undersøgte ordninger kunne betragtes som værende af varig karakter.
(29)
Som nævnt ovenfor bekræftede den nuværende undersøgelses konklusioner vedrørende EPCGS-ordningen konklusionerne fra den oprindelige undersøgelse, hvor subsidierne i henhold til denne ordning blev fundet ubetydelige.
(30)
Derudover modtog ansøgeren i den oprindelige undersøgelse det største subsidie under EOU-ordningen, men fordelen fra denne ordning er faldet i løbet af NUP. Der er fremlagt beviser for, at denne ændring er af varig karakter, da den vedrører det lavere niveau i tolden på skrot af rustfrit stål og ferronikkel, som er de to vigtigste råvarer, som ansøgeren anvender til at fremstille den pågældende vare.
5. UDLIGNINGSFORANSTALTNINGER
(31)
Ud fra ovenstående er der indikationer af, at ansøgeren fortsat vil modtage subsidier i fremtiden af et beløb, som ligger under bagatelgrænsen. Det findes derfor hensigtsmæssigt at ændre udligningstolden for ansøgeren for at afspejle subsidieringens nuværende omfang. Tolden bør fastsættes til 0 % for ansøgeren.
(32)
Hvad angår den told, der på nuværende tidspunkt finder anvendelse for importen af den pågældende vare fra eksporterende producenter, der er opført i bilaget til den endelige forordning, skal det bemærkes, at de nuværende nærmere bestemmelser i de undersøgte ordninger og deres udligningsberettigelse er uændrede i forhold til den tidligere undersøgelse. Der er således ingen grund til igen at beregne subsidieringen og tolden for disse virksomheder. Derfor forbliver den told, der gælder for virksomheder, der er opført i bilaget til den endelige forordning, uændret.
(33)
Hvad angår tolden for alle andre virksomheder, bemærkes det, at tolden i den oprindelige forordning blev fastsat til den højeste individuelle subsidiemargen, der blev konstateret for virksomhederne i stikprøven. Dette svarer til ansøgerens subsidiemargen. Da ansøgerens margen har ændret sig efter denne interimsundersøgelse, bør tolden for alle andre virksomheder revideres og fastsættes til den næsthøjeste subsidiemargen. Da den næsthøjeste sats er den sats, der gælder for virksomheder, der er opført i bilaget, bør tolden for alle andre virksomheder fastsættes til dette niveau, dvs. 4 %.
6. FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER
(34)
De indiske myndigheder og de øvrige interesserede parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at foreslå en ændring af den gældende told for ansøgeren.
(35)
Parternes mundtlige og skriftlige bemærkninger blev overvejet og blev taget i betragtning, hvor det var relevant.
(36)
Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Artikel 1, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 405/2011 affattes således:
»2. Den endelige udligningstold på nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af nedenstående virksomheder fastsættes til følgende:
Virksomhed
Told (%)
Taric-tillægskode
Chandan Steel Ltd., Mumbai
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai;
Precision Metals, Mumbai,
Hindustan Inox Ltd., Mumbai,
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane
0
B004
Virksomheder anført i bilaget
4,0
B005
Alle andre virksomheder
4,0
B999«
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 22. juli 2013.
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 721/2013
od 22. srpnja 2013.
kojom se izmjenjuje Provedbena uredba (EU) br. 405/2011 o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih šipki i profila od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 597/2009 od 11. lipnja 2009. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 19.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. Prethodni ispitni postupak i postojeće kompenzacijske mjere
(1)
Vijeće je Provedbenom uredbom (EU) br. 405/2011 (2) („Konačna uredba”) u travnju 2011. uvelo konačnu kompenzacijsku pristojbu na uvoz određenih šipki i profila od nehrđajućeg čelika koji spadaju pod oznake KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 i 7222 20 89 podrijetlom iz Indije. Ispitni postupak koji je doveo do donošenja konačne Uredbe dalje u tekstu navodi se kao „početni ispitni postupak”.
(2)
Konačne mjere sastojale su se od ad valorem kompenzacijskih pristojbi, u rasponu između 3,3 % i 4,3 % uvedenih na uvoz od pojedinačnih uvoznika, 4,0 % stope carine uvedene na trgovačka društva koja surađuju, a nisu uključena u uzorak te od preostale stope carine u visini od 4,3 % uvedene na sva ostala trgovačka društva u Indiji.
1.2. Pokretanje parcijalne privremene revizije
(3)
Zahtjev za parcijalnu privremenu reviziju podnijelo je društvo Viraj Profiles Vpl. Ltd, proizvođač izvoznik sa sjedištem u Indiji („podnositelj zahtjeva”). Zahtjev je bio ograničen na područje ispitivanja subvencioniranja u mjeri u kojoj se odnosilo na podnositelja zahtjeva. Podnositelj zahtjeva bio je pružio prima facie dokaze da su se okolnosti u pogledu subvencioniranja na temelju kojih su mjere uvedene bile znatno promijenile i da su te promjene bile trajne naravi.
(4)
Nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom utvrđeno je da postoje dostatni dokazi za opravdano pokretanje parcijalne privremene revizije te je Komisija 9. kolovoza 2012. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (3) („obavijest o pokretanju postupka”), najavila pokretanje parcijalne privremene revizije, u skladu s člankom 19. Osnovne uredbe, ograničene na provjeru subvencioniranja s obzirom na podnositelja zahtjeva.
1.3. Razdoblje revizije ispitnog postupka
(5)
Revizija ispitnog postupka subvencioniranja obuhvaća razdoblje od 1. srpnja 2011. do 30. lipnja 2012. („razdoblje revizije ispitnog postupka” odnosno „RRIP”).
1.4. Stranke na koje se ispitni postupak odnosi
(6)
Komisija je službeno obavijestila podnositelja zahtjeva, Vladu Indije i Eurofer kao predstavnika industrije Unije u početnom ispitnom postupku („industrija Unije”) o pokretanju parcijalne privremene revizije ispitnog postupka. Zainteresirane strane dobile su priliku izraziti svoja stajalište u pisanom obliku i zatražiti saslušanje u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.
(7)
Pisani i usmeni komentari stranaka razmotrili su se i, prema potrebi, uzeli u obzir.
(8)
Kako bi dobila podatke potrebne za ispitni postupak, Komisija je poslala upitnik podnositelju zahtjeva. Osim toga, upitnik je poslan i Vladi Indije.
(9)
Podnositelj zahtjeva i Vlade Indije poslali su odgovore na upitnik.
(10)
Komisija je tražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje subvencioniranja. Provedene su posjete radi provjere u prostorijama podnositelja zahtjeva.
2. PREDMETNI PROIZVOD
(11)
Revidirani proizvod isti je proizvod kao onaj utvrđen u početnom ispitnom postupku, naime šipke i profili od nehrđajućeg čelika, hladno obrađenih ili hladno dovršenih bez daljnje obrade, osim šipki i profila kružnog presjeka, promjera 80 mm ili više, podrijetlom iz Indije, trenutačno obuhvaćene KN oznakama 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 i 7222 20 89.
3. SUBVENCIONIRANJE
3.1. Uvod
(12)
Na temelju podataka koje su podnijeli Vlada Indije i zainteresirane strane, te na temelju odgovora na upitnik Komisije, provjereni su sljedeći programi koje je navodno koristio podnositelj zahtjeva:
(a)
Program za poticanje izvoza osnovnih sredstava - Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS);
(b)
Program izvozno orijentiranih jedinica - Export Oriented Units Scheme (EOU);
(c)
Program kreditiranja izvoza - Export Credit Scheme (ECS).
(13)
Programi (a) i (b) temelje se na Zakonu o vanjskoj trgovini (razvoj i reguliranje) iz 1992. (br. 22 iz 1992.) koji je stupio na snagu 7. kolovoza 1992. („Zakon o vanjskoj trgovini”). Prema Zakonu o vanjskoj trgovini, Vlada Indije ovlaštena je za izdavanje obavijesti u vezi s izvoznom i uvoznom politikom. Te su obavijesti sažete u dokumentima pod nazivom Foreign Trade Policy (Politika vanjske trgovine) koje Ministarstvo trgovine izdaje svakih pet godina i redovito ažurira. Dokument vanjskotrgovinske politike koji se odnosi na razdoblje revizije ispitnog postupka je Foreign Trade Policy 2009-2014 („FTP 09-14“). Nadalje, Vlada Indije također iznosi postupke kojima se uređuje FTP 09-14 u priručniku o postupcima pod nazivom Handbook of Procedures, Volume I. („HOP I 09-14“), koji se redovito ažurira.
(14)
Program kreditiranja izvoza koji je prethodno definiran u točki (c) temelji se na odjeljcima 21. i 35.A Zakona o regulativi banaka iz 1949., koji Indijskoj središnjoj banci dozvoljava da usmjerava komercijalne banke u području kreditiranja izvoza.
(15)
Nadalje, sukladno navodu industrije Unije, Komisija je provjerila je li podnositelj zahtjeva:
(a)
imao koristi od Programa za izuzeće od davanja za električnu energiju (EDES);
(b)
koristio lokalne programe subvencija Države Maharashtre;
(c)
imao koristi od nabave materijala za naknadu manju od primjerene;
(d)
imao koristi od poticaja koji se odnose na proizvodnju i distribuciju električne energije;
(e)
imao koristi od kupnje jeftinih sirovina od srodnih off-shore trgovačkih društava.
(16)
Naposljetku, Komisija je provjerila da podnositelj zahtjeva još uvijek ne koristi sljedeće programe:
(a)
Program prava na povrat carinskih pristojba - Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS);
(b)
Program po prethodnom odobrenju - Advance Authorisation Scheme (AAS);
ispitane tijekom početnog ispitnog postupka.
3.2. Nalazi
3.2.1. Program za poticanje izvoza osnovnih sredstava - Export Promotion Capital Goods Scheme
(17)
Ispitivanje je pokazalo da je podnositelj zahtjeva koristio ovaj program tijekom RRIP-a. Međutim, utvrđeno je da su primljeni poticaji bili neznatni, u visini od 0,02 %. Stoga se smatralo da nije nužno dalje ocjenjivati mogućnost kompenzacije ovog programa.
3.2.2. Program izvozno orijentiranih jedinica - Export Oriented Unit Scheme
(18)
Utvrđeno je da je podnositelj zahtjeva imao status izvozno orijentirane jedinice te da je primao subvencije u okviru tog programa tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka.
(19)
S obzirom na taj program, trgovačko društvo tvrdilo je da bi Komisija trebala odstupiti od načina izračuna koristi primljene u okviru izvozno orijentirane jedinice korištenog tijekom početnog ispitnog postupka. Trgovačko društvo također je tvrdilo da bi određene koristi primljene u okviru izvozno orijentirane jedinice trebalo tretirati kao dozvoljeni program povrata carine u smislu priloga II. i III. Osnovnoj uredbi pa se protiv njih ne bi trebale uvoditi kompenzacijske mjere.
(20)
Međutim, budući da je utvrđeno da bez obzira na način izračuna koji bi se koristio, stopa subvencije utvrđena s obzirom na ovaj program ne bi prelazila 0,22 %, što vodi do opće marže subvencije ispod razine de minimis, odlučeno je da se ova tvrdnja neće dalje analizirati u kontekstu revizije ovog ispitnog postupka.
3.2.3. Program kreditiranja izvoza - Export Credits Scheme
(21)
Utvrđeno je da podnositelj zahtjeva nije koristio ovaj program tijekom RRIP-a.
3.2.4. Program za izuzeće od davanja za električnu energiju (EDES)
(22)
Ispitivanje je pokazalo da je podnositelj zahtjeva koristio ovaj program tijekom RRIP-a. Međutim, utvrđeno je da su primljeni poticaji bili neznatni. Stoga se smatralo da nije nužno dalje ocjenjivati mogućnost kompenzacije ovog programa.
3.2.5. Lokalni programi subvencija Države Maharashtre
(23)
Utvrđeno je da podnositelj zahtjeva nije koristio ovaj program tijekom RRIP-a.
3.2.6. Ostalo
(24)
Ispitivanje nije otkrilo nikakve druge koristi za podnositelja zahtjeva tijekom RRIP-a u vezi s uvjetima kupnje sirovina i energije koji bi mogli uključiti financijske doprinose Vlade Indije i koji bi se posljedično tome mogli tretirati kao subvencije u smislu članka 3. stavka 1. točke (a) podtočke ii. i članka 3. stavka 2. Osnovne uredbe. Stoga se navodi industrije Unije navedeni u uvodnoj izjavi 15. točkama od (c) do (e) smatraju nevažnima u kontekstu ove revizije.
4. IZNOS SUBVENCIJA PROTIV KOJIH SE MOGU UVESTI KOMPENZACIJSKE MJERE
(25)
Podsjeća se da je početni ispitni postupak utvrdio iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere za podnositelja zahtjeva izražene ad valorem, u visini od 4,3 %.
(26)
Tijekom RRIP-a, iznos subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere za podnositelja zahtjeva, izražen ad valorem i koji proizlazi iz samo jednog subvencijskog programa, iznosi 0,22 %.
(27)
Uzimajući u obzir gore navedeno, zaključuje se da se smanjila razina subvencioniranja u pogledu dotičnog proizvođača izvoznika.
(28)
Također je ispitano može li se smatrati da su promijenjene okolnosti u pogledu ispitivanih programa trajne naravi.
(29)
Kako je prethodno spomenuto, nalazi s obzirom na Program za poticanje izvoza osnovnih sredstava tijekom ove privremene revizije potvrdili su nalaze početnog ispitnog postupka u kojima su subvencije dodijeljene u okviru ovog programa bile beznačajne.
(30)
Štoviše, dok je tijekom početnog ispitnog postupka glavna korist podnositelju zahtjeva bila dodijeljena u okviru Programa izvozno orijentiranih jedinica, korist od ovog programa pala je tijekom RRIP-a. Prikupljeni su dokazi da je ova promjena trajne naravi jer se odnosi na smanjenu razinu carinskih tarifa za otpatke od nehrđajućeg čelika i feronikla, dvije osnovne sirovine koje je podnositelj zahtjeva koristio za proizvodnju predmetnih proizvoda.
5. KOMPENZACIJSKE MJERE
(31)
Na temelju gore navedenog, izgleda da će podnositelj zahtjeva u budućnosti i dalje primati subvencije u iznosu koji je ispod de minimis razine. Stoga se smatra primjerenim izmijeniti stopu kompenzacijske pristojbe primjenjive na podnositelja zahtjeva kako bi se odrazila trenutačna razina subvencioniranja. Takvu stopu carine trebalo bi utvrditi u visini od 0 % za podnositelja zahtjeva.
(32)
U vezi stope carine koja se trenutačno primjenjuje na uvoz predmetnog proizvoda od proizvođačâ izvoznikâ koji su navedeni u Prilogu Konačnoj uredbi, napominje da se trenutno detaljno uređenje ispitanih programa i njihova mogućnost kompenzacije nisu promijenili u odnosu na prethodne ispitne postupke. Stoga nema razloga ponovno izračunavati subvenciju i stope carine tih trgovačkih društava. Slijedom toga, stope carine primjenjive na sva trgovačka društva navedena u Prilogu Konačnoj uredbi ostaju nepromijenjene.
(33)
Uzimajući u obzir stope carine svih ostalih trgovačkih društava, napominje se da je tijekom početnog ispitnog postupka utvrđena najviša razina individualne marže subvencije za društva koja su uključena u uzorak. To odgovara marži subvencije podnositelja zahtjeva. S obzirom na to da se marža podnositelja zahtjeva promijenila nakon ove privremene revizije, trebalo bi revidirati stopu za sva ostala trgovačka društva i utvrditi sljedeću najvišu maržu subvencija. Budući da je sljedeća najviša stopa koja je primjenjiva na trgovačka društva navedena u Prilogu, stopu carine za sva ostala trgovačka društva trebalo bi utvrditi na toj razini, odnosno 4 %.
6. OBJAVLJIVANJE
(34)
Vlada Indije i druge zainteresirane strane bile su obaviještene o osnovnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjerava predložiti izmjena stope carine koja se primjenjuje na podnositelja zahtjeva.
(35)
Pisani i usmeni komentari koje su stranke podnijele razmotrili su se i, prema potrebi, uzeli u obzir.
(36)
Svim zainteresiranim stranama koje su to zatražile te su dokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša dana je mogućnost da budu saslušane,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Članak 1. stavak 2. Provedbene uredbe (EU) br. 405/2011 zamjenjuje se sljedećim:
„2. Stopa konačne kompenzacijske pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, prije plaćanja carine za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode niže navedena trgovačka društva, je sljedeća:
Trgovačko društvo
Pristojba (%)
Dodatna oznaka TARIC
Chandan Steel Ltd., Mumbai
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai;
Precision Metals, Mumbai;
Hindustan Inox Ltd., Mumbai;
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane
0
B004
Trgovačka društva navedena u Prilogu
4,0
B005
Sva ostala trgovačka društva
4,0
B999”
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 22. srpnja 2013.