KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 101/2013
af 4. februar 2013
om anvendelse af mælkesyre til at reducere mikrobiologisk overfladeforurening på slagtekroppe af kvæg
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 af 29. april 2004 om særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer (1), særlig artikel 3, stk. 2, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 852/2004 af 29. april 2004 om fødevarehygiejne (2) er der fastsat generelle hygiejnebestemmelser for fødevarer gældende for ledere af fødevarevirksomheder, idet der særlig tages hensyn til princippet om den generelle gennemførelse af procedurer baseret på risikoanalyse og kritiske kontrolpunkter (HACCP).
(2)
Ved forordning (EF) nr. 853/2004 er der fastsat særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer gældende for ledere af fødevarevirksomheder. Det er fastsat deri, at lederen af en fødevarevirksomhed ikke må anvende andre stoffer end drikkevand til at fjerne overfladeforurening fra animalske produkter, medmindre anvendelsen af det pågældende stof er godkendt i henhold til nævnte forordning.
(3)
Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2073/2005 af 15. november 2005 om mikrobiologiske kriterier for fødevarer (3) er endvidere fastsat de mikrobiologiske kriterier for visse mikroorganismer og de gennemførelsesbestemmelser, som fødevarevirksomhedslederne skal opfylde, når de gennemfører de almindelige og særlige hygiejnebestemmelser, der er omhandlet i forordning (EF) nr. 852/2004. Det er fastsat, at fødevarevirksomhedslederne skal sikre, at fødevarerne opfylder disse mikrobiologiske kriterier.
(4)
Den 14. december 2010 modtog Kommissionen en ansøgning om godkendelse af anvendelsen af mælkesyre til at reducere overfladeforureningen på slagtekroppe af kvæg og på oksekød.
(5)
Den 26. juli 2011 vedtog Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) en videnskabelig udtalelse om evaluering af sikkerheden og effektiviteten af mælkesyre til fjernelse af mikrobiel overfladeforurening fra slagtekroppe, udskæringer og afpuds af kvæg (4).
(6)
I sin udtalelse konkluderer EFSA, at behandlinger med mælkesyre til dekontaminering ikke giver anledning til sikkerhedsmæssige betænkeligheder, forudsat at det anvendte stof er i overensstemmelse med EU-specifikationerne for fødevaretilsætningsstoffer. EFSA konkluderer desuden, at behandlinger med mælkesyre giver en betydelig reduktion af mikrobiologisk forurening i forhold til ingen behandling eller til behandling med drikkevand, og at det er usandsynligt, at sådanne behandlinger vil bidrage til udviklingen af mikrobiel resistens.
(7)
EFSA anbefaler, at fødevarevirksomhedslederne validerer den antimikrobielle effektivitet af sådanne behandlinger under deres specifikke forarbejdningsbetingelser og efterprøver mælkesyrekoncentrationen, temperaturen ved anvendelsen og andre faktorer, der påvirker stoffets effektivitet som dekontamineringsmiddel. EFSA konkluderede i udtalelsen også, at der ikke er nogen negative konsekvenser for miljøet som følge af denne anvendelse af mælkesyre.
(8)
Ifølge EFSA's udtalelse udgør restmængden, der absorberes i oksekødet, som følge af mælkesyrebehandlingen højst 190 mg/kg. En sådan mængde anses for residual i forhold til den aktive mængde, der er nødvendig for at reducere mikrobiel overfladeforurening. Endvidere har den ikke nogen teknologisk indvirkning på det endelige produkt. Dertil kommer, at restmængderne af mælkesyre, der anvendes til at reducere mikrobiel overfladeforurening, er ubetydelig i forhold til den mængde af mælkesyre, der forekommer naturligt i oksekød, og det giver ikke anledning til sikkerhedsmæssige betænkeligheder. I visse typer tilberedt kød er mælkesyresalte godkendt som fødevaretilsætningsstoffer med henblik på konservering. Til dette formål anvendes i almindelighed 20 000 mg/kg. Derfor adskiller anvendelsen af mælkesyre til at reducere mikrobiel overfladeforurening sig klart fra anvendelsen som et fødevaretilsætningsstof.
(9)
I betragtning af EFSA's udtalelse, og under hensyntagen til at mælkesyre kan give en betydelig reduktion af mulig mikrobiologisk forurening, bør det godkendes, at mælkesyre anvendes til at reducere overfladeforureningen. En sådan anvendelse bør dog være underlagt visse betingelser. Anvendelsen bør begrænses til anvendelse på slagtekroppe eller halve kroppe eller fjerdinger på slagteriet og integreres i god hygiejnepraksis og HACCP-baserede systemer.
(10)
Kommissionens forordning (EU) nr. 231/2012 af 9. marts 2012 om specifikationer for fødevaretilsætningsstoffer opført i bilag II og III til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1333/2008 (5) indeholder specifikationer for fødevaretilsætningsstoffer vedrørende især oprindelse, renhedskriterier og andre nødvendige oplysninger.
(11)
I overensstemmelse med EFSA's udtalelse bør mælkesyre, der anvendes til at reducere overfladeforurening på slagtekroppe af kvæg, opfylde de specifikationer for mælkesyre, der er fastsat i EU-lovgivningen. Det betyder, at hvis mælkesyre anvendes til at reducere mikrobiologisk overfladeforurening i henhold til nærværende forordning, bør denne mælkesyre være i overensstemmelse med de specifikationer, der er fastsat i forordning (EU) nr. 231/2012.
(12)
Anvendelsen af mælkesyre til at reducere mikrobiologisk overfladeforurening på slagtekroppe eller halve kroppe eller fjerdinger af kvæg må ikke berøre fødevarevirksomhedslederens pligt til at overholde bestemmelserne i EU-lovgivningen om fødevarehygiejne som fastsat i forordning (EF) nr. 852/2004, (EF) nr. 853/2004 og (EF) nr. 2073/2005 og bør på ingen måde betragtes som en erstatning for gode hygiejniske slagtepraksisser og driftsprocedurer eller som et alternativ til at opfylde kravene i de nævnte forordninger.
(13)
Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed afgav ikke udtalelse inden for den tidsfrist, der var fastsat af formanden. Kommissionen forelagde derfor Rådet et forslag om disse foranstaltninger og fremsendte det samtidig til Europa-Parlamentet.
(14)
Eftersom Rådet ikke tog stilling til forslaget og Europa-Parlamentet ikke modsatte sig foranstaltningen inden for de gældende frister, bør Kommissionen vedtage foranstaltningen -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Fødevarevirksomhedslederne kan anvende mælkesyre til at reducere mikrobiologisk overfladeforurening på slagtekroppe eller halve kroppe eller fjerdinger af kvæg på slagteriet i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i bilaget til denne forordning.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 4. februar 2013.
32013R0101
L 034/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
04.02.2013.
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 101/2013
od 4. veljače 2013.
o primjeni mliječne kiseline za smanjivanje površinskog mikrobiološkog onečišćenja goveđih trupova
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 853/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o utvrđivanju posebnih higijenskih pravila za hranu životinjskog podrijetla (1), a posebno njezin članak 3. stavak 2.,
budući da:
(1)
Uredbom (EZ) br. 852/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o higijeni hrane (2) utvrđena su pravila za subjekte u poslovanju hranom o higijeni hrane, vodeći posebno računa o načelu općeg provođenja postupaka koji se zasnivaju na Analizi opasnosti i određivanju kritičnih kontrolnih točaka (HACCP).
(2)
Uredbom (EZ) br. 853/2004 utvrđena su posebna higijenska pravila za hranu životinjskog podrijetla za subjekte u poslovanju hranom. U njoj je predviđeno da subjekti u poslovanju hranom ne smiju primjenjivati druge tvari, osim vode za piće, za odstranjivanje onečišćenja s proizvoda životinjskoga podrijetla, ako korištenje tvari nije odobreno u skladu s tom Uredbom.
(3)
Osim toga, Uredbom Komisije (EZ) br. 2073/2005 od 15. studenoga 2005. o mikrobiološkim kriterijima za hranu (3) utvrđeni su mikrobiološki kriteriji za određene mikroorganizme i provedbena pravila koja moraju poštovati subjekti u poslovanju hranom prilikom provođenja općih i posebnih higijenskih mjera navedenih u Uredbi (EZ) br. 852/2004. Uredbom je predviđeno da subjekti u poslovanju hranom moraju osigurati da hrana udovoljava tim mikrobiološkim kriterijima.
(4)
Komisija je 14. prosinca 2010. primila zahtjev za odobrenje primjene mliječne kiseline za smanjenje površinskog onečišćenja goveđih trupova i mesa.
(5)
Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA) usvojila je 26. srpnja 2011. znanstveno mišljenje o procjeni sigurnosti i djelotvornosti mliječne kiseline za odstranjivanje površinskog mikrobiološkog onečišćenja s trupova goveda, komada i odrezaka (4).
(6)
U svojem mišljenju EFSA zaključuje da obrada primjenom mliječne kiseline za dekontaminaciju nema štetno djelovanje pod uvjetom da tvar koja se koristi udovoljava specifikacijama Unije za prehrambene aditive. Dodatno tome EFSA zaključuje da obrade s mliječnom kiselinom doprinose značajnom smanjenju mikrobiološke kontaminacije u usporedbi s ni s kakvom obradom ili obradom s vodom za piće, te da nije vjerojatno da bi takve obrade potakle nastajanje antimikrobne otpornosti.
(7)
EFSA preporučuje da subjekti u poslovanju hranom potvrde antimikrobnu djelotvornost takvih obrada u okviru svojih specifičnih uvjeta prerade te da provjere koncentraciju mliječne kiseline, temperaturu primjene i druge čimbenike koji utječu na njezinu djelotvornost kao sredstva za dekontaminaciju. U mišljenju EFSA-a također se zaključuje da primjena mliječne kiseline nema negativnih posljedica po okoliš.
(8)
Prema mišljenju EFSA-e količina rezidua koja se apsorbira u goveđe meso obradom s mliječnom kiselinom neće biti veća od 190 mg/kg. Ta se količina smatra rezidualnom u usporedbi s djelatnom količinom potrebnom za smanjenje mikrobiološke kontaminacije površine. Osim toga, nema tehnološkog učinka na konačan proizvod. Dodatno tome, rezidualna količina mliječne kiseline koja se koristi za smanjenje mikrobiološke kontaminacije površine zanemariva je u usporedbi s količinom mliječne kiseline koja se prirodno nalazi u goveđem mesu i nema štetnog djelovanja. U određenim mesnim pripravcima soli mliječne kiseline dopuštene su kao prehrambeni aditivi u svrhu konzerviranja. U tu svrhu obično se koriste količine od 20 000 mg/kg. Zato postoji jasna razlika između primjene mliječne kiseline za smanjenje površinske mikrobiološke kontaminacije i njezinog korištenja kao prehrambenog aditiva.
(9)
U skladu s mišljenjem EFSA-e, uzimajući u obzir da mliječna kiselina značajno doprinosi smanjenju moguće mikrobiološke kontaminacije, primjereno je odobriti njezinu primjenu za smanjenje površinske kontaminacije. Takva primjena međutim treba ovisiti o određenim uvjetima. Njezinu primjenu treba ograničiti na upotrebu na trupovima ili polutkama ili četvrtinama na razini klaonica te se ona treba integrirati u dobru higijensku praksu i sustave utemeljene na sustavu Analize opasnosti i određivanja kritičnih kontrolnih točaka.
(10)
Uredbom Komisije (EU) br. 231/2012 od 9. ožujka 2012. o određivanju specifikacija za prehrambene aditive navedene u prilozima II. i III. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (5) utvrđene su specifikacije za prehrambene aditive koji se posebno odnose na podrijetlo, kriterij čistoće i druge potrebne podatke.
(11)
U skladu s mišljenjem EFSA-e, mliječna kiselina koja se primjenjuje za smanjenje površinskog onečišćenja trupla goveda mora biti u skladu sa specifikacijama za mliječnu kiselinu utvrđenima zakonima Unije. Prema tome, kad se prema ovoj Uredbi mliječna kiselina primjenjuje za smanjenje površinskog mikrobiološkog onečišćenja, primjereno je da takva mliječna kiselina udovoljava uvjetima specifikacija utvrđenima u Uredbi (EU) br. 231/2012.
(12)
Primjena mliječne kiseline za smanjenje površinskog mikrobiološkog onečišćenja goveđih trupova ili polutki ili četvrtina ne smije utjecati na obvezu subjekta u poslovanju hranom da udovoljava zahtjevima zakona Unije o higijeni hrane, kako su utvrđeni u uredbama (EZ) br. 852/2004, (EZ) br. 853/2004 i (EZ) br. 2073/2005 i ni u kojem se slučaju ne smije smatrati zamjenom za dobru higijensku praksu pri klanju i u postupcima prerade odnosno kao alternativa za udovoljavanje zahtjevima iz tih uredaba.
(13)
Stalni odbor za prehrambeni lanac i zdravlje životinja nije donio svoje mišljenje u roku koji zadao predsjedatelj. Komisija je zato Vijeću predočila prijedlog vezano uz tu mjeru te ga istodobno dostavila i Europskom parlamentu.
(14)
S obzirom na to da u primjerenom roku Vijeće nije djelovalo, a Europski se parlament nije usprotivio mjeri, Komisija je dužna usvojiti mjeru,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Subjekti u poslovanju hranom smiju primjenjivati mliječnu kiselinu za smanjivanje površinske mikrobiološke kontaminacije na trupovima ili polutkama ili četvrtinama goveda na razini klaonica u skladu s uvjetima navedenim u Prilogu ovoj Uredbi.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 4. veljače 2013.