KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2015/82
af 21. januar 2015
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af citronsyre med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 og om en delvis interimsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1225/2009
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 2, 3 og 5, og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
1.1. Gældende foranstaltninger
(1)
Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 1193/2008 (2) efter en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) en endelig antidumpingtold på importen af citronsyre, i øjeblikket henhørende under KN-kode 2918 14 00 og ex 2918 15 00 med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) (»de oprindelige foranstaltninger«). Foranstaltningerne indførtes i form af en værditold på mellem 6,6 % og 42,7 %.
(2)
Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) godtog ved afgørelse 2008/899/EF (3) pristilsagn, der var afgivet af seks kinesiske eksporterende producenter (herunder også en gruppe eksporterende producenter) sammen med China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters.
(3)
Ved afgørelse 2012/501/EU (4) trak Kommissionen godtagelsen af det tilsagn tilbage, der var blevet afgivet af en af de eksporterende producenter, nemlig Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd (»Laiwu«).
1.2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(4)
Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (5) af de oprindelige foranstaltninger modtog Kommissionen den 2. august 2013 en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til artikel 11, stk. 2, i »grundforordningen«. Anmodningen blev indgivet af S.A. Citrique Belge og Jungbunzlauer Austria AG (»ansøgerne«) på vegne af producenter, der tegner sig for 100 % af EU-produktionen af citronsyre.
(5)
Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis ville medføre fortsat dumping og fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.
1.3. Anmodning om en delvis interimsundersøgelse
(6)
Ansøgerne indgav også en anmodning om en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, der var begrænset til en undersøgelse af dumpingaspektet, for så vidt angår Laiwu. Ansøgerne fremlagde umiddelbare beviser for, at Laiwu havde øget sin produktionskapacitet og udvidet sit varesortiment siden sidste undersøgelsesperiode.
(7)
Da Laiwu blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i den oprindelige undersøgelse, fremlagde ansøgerne en beregning af dumpingmargenen, der var baseret på en sammenligning mellem en beregnet normal værdi (produktionsomkostninger, salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste) i Kina, hvilket skyldtes det påståede manglende repræsentative hjemmemarkedssalg og Laiwus eksportpris til Unionen. Det blev anført, at dumpingmargenen tilsyneladende er højere end niveauet for de nuværende foranstaltninger. Ansøgerne hævdede derfor, at opretholdelsen af foranstaltningerne på det eksisterende niveau, som var blevet fastsat på grundlag af det tidligere konstaterede dumpingniveau, ikke længere ville være tilstrækkeligt til at afbøde virkningerne af den skadevoldende dumping. Ansøgerne gjorde ligeledes gældende, at Laiwu eventuelt ikke længere er berettiget til markedsøkonomisk behandling.
1.4. Indledning af en udløbsundersøgelse og en interimsundersøgelse
(8)
Den 30. november 2013 indledte Kommissionen en antidumpingundersøgelse vedrørende importen til Unionen af citronsyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»det pågældende land«) og offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (6) (»indledningsmeddelelsen«). Indledningsmeddelelsen indeholdt:
-
en udløbsundersøgelse, som blev indledt på grundlag af grundforordningens artikel 11, stk. 2
-
en delvis interimsundersøgelse, der er begrænset til undersøgelsen af Laiwus dumping, og som er indledt på grundlag af grundforordningens artikel 11, stk. 3
-
en delvis interimsundersøgelse, der er begrænset til undersøgelsen af foranstaltningernes form, og som er indledt på Kommissionens initiativ på grundlag af grundforordningens artikel 11, stk. 3 og
-
en delvis interimsundersøgelse, der er begrænset til skadesaspektet, og som er indledt på Kommissionens initiativ på grundlag af grundforordningens artikel 11, stk. 3.
1.5. Interesserede parter
(9)
I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen interesserede parter til at kontakte Kommissionen med henblik på at deltage i undersøgelsen. Kommissionen informerede desuden specifikt ansøgerne, de kendte eksporterende producenter, de kinesiske myndigheder og kendte importører og brugere om indledningen af undersøgelserne og opfordrede dem til at deltage. I indledningsmeddelelsen meddelte Kommissionen de interesserede parter, at den påtænkte at anvende Canada som et tredjeland med markedsøkonomi (»referenceland«), jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Derfor underrettede Kommissionen også producenter i Canada om indledningen og opfordrede disse til at deltage.
(10)
Interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til indledningen af undersøgelsen og for at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer.
1.6. Stikprøveudtagning
(11)
I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den eventuelt ville udtage en stikprøve af eksporterende producenter og importører i henhold til grundforordningens artikel 17.
1.6.1. Stikprøveudtagning af importører
(12)
For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage denne, anmodede Kommissionen ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at afgive de i indledningsmeddelelsen anførte oplysninger.
(13)
Seks ikke forretningsmæssigt forbundne importører afgav de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen en stikprøve på tre ikke forretningsmæssigt forbundne importører ud fra den største importmængde til Unionen. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle kendte berørte importører hørt om stikprøveudtagelsen. Ingen af dem fremsatte bemærkninger.
1.6.2. Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina
(14)
For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage denne, anmodede Kommissionen alle eksporterende producenter i Kina om at afgive de i indledningsmeddelelsen anførte oplysninger. Kommissionen bad endvidere Kinas faste repræsentation ved Den Europæiske Union om at identificere og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen.
(15)
Ni eksporterende producenter i det pågældende land, hvoraf to er forretningsmæssigt forbundet med hinanden, afgav de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. I betragtning af sagens kompleksitet og strukturen i den berørte erhvervsgren besluttede Kommissionen, at stikprøver ikke var nødvendige. Ingen af de eksporterende producenter fremsatte bemærkninger til stikprøveudtagningen. Syv ud af ni eksporterende producenter besvarede spørgeskemaet, og to ophørte med at samarbejde.
1.7. Ansøgningsformular til markedsøkonomisk behandling
(16)
Kommissionen fremsendte ansøgningsskema om markedsøkonomisk behandling til Laiwu, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b).
1.8. Besvarelser af spørgeskemaet
(17)
Kommissionen fremsendte spørgeskemaer til de syv samarbejdsvillige eksporterende producenter for at vurdere sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping. De syv eksporterende producenter svarede. Kommissionen fremsendte et særskilt spørgeskema til Laiwu for at vurdere de ændrede omstændigheders varige karakter, for så vidt angår dumpingaspektet. Virksomheden svarede.
1.9. Kontrolbesøg
(18)
Kommissionen indhentede og kontrollerede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at kunne træffe afgørelse om dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev gennemført kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende virksomheder:
a) EU-producenter
-
S.A. Citrique Belge N.V., Tienen, Belgien
-
Jungbunzlauer Austria AG, Wien, Østrig
-
Jungbunzlauer Ladenburg GmbH, Ladenburg, Tyskland
b) Importører
-
Azelis SA, Luxembourg, Luxembourg
-
RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Tyskland
c) Brugere
-
Bristol-Myers Squibb France Sarl, Rueil Malmaison, Frankrig
-
Procter & Gamble International Operations, Petit Lancy, Schweiz
-
Reckitt Benckiser (ENA) BV, Schiphol, Nederlandene
d) Eksporterende producenter i Kina
-
Cofco Biochemical (Anhui) Co., Ltd., Bengbu
-
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd., Laiwu
-
RZBC Group, Rizhao
-
Weifang Ensign Industry Co., Ltd., Changle, Weifang
e) Producenter i referencelandet
-
Jungbunzlauer Canada Inc., Port Colborne, Canada.
1.10. Den nuværende undersøgelsesperiode og den betragtede periode
(19)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. oktober 2012 til den 30. september 2013 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2010 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
2.1. Den pågældende vare
(20)
Den pågældende vare er citronsyre (herunder trinatriumcitrat 2-hydrat) med oprindelse i Kina, som i øjeblikket henhører under KN-kode 2918 14 00 og ex 2918 15 00 (»den pågældende vare«).
(21)
Citronsyre anvendes som et syrningsmiddel og en ph-regulator til en lang række formål, f.eks. i drikkevarer, fødevarer, vaskemidler, kosmetik og lægemidler. De vigtigste råvarer er sukker/melasse, tapioka, majs eller glucose (fra korn) og forskellige agenser til den mikrobielle submersfermentering af kulhydrater.
2.2. Samme vare
(22)
Undersøgelsen viste, at følgende varer har samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål:
1)
den pågældende vare
2)
den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina
3)
den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Canada, der tjente som referenceland, og
4)
den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen.
(23)
Kommissionen besluttede derfor, at disse varer er samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
3. DUMPING
3.1. Sandsynligheden for fortsat dumping i forbindelse med udløbsundersøgelsen
(24)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2 undersøgte Kommissionen, om der for nærværende fandt dumping sted, og om det var sandsynligt, at dumpingen ville fortsætte eller blive fornyet, hvis de gældende foranstaltninger vedrørende importen fra Kina skulle udløbe.
3.1.1. Normal værdi
- Referenceland
(25)
Da Folkerepublikken Kina betragtes som et land uden markedsøkonomi, blev den normale værdi fastsat på grundlag af prisen i et tredjeland med markedsøkonomi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Til dette formål skulle der vælges et referenceland (jf. betragtning 9 ovenfor).
(26)
I indledningsmeddelelsen meddelte Kommissionen de interesserede parter, at den påtænkte at vælge Canada som et egnet referenceland, og opfordrede de interesserede parter til at fremsætte bemærkninger. Ingen af dem fremsatte bemærkninger.
(27)
Canada tjente som egnet referenceland i den oprindelige undersøgelse. Da den canadiske virksomhed, som var villig til at samarbejde, var den eneste producent af citronsyre i Canada og forretningsmæssigt forbundet med en af de klagende producenter, undersøgte Kommissionen mulighederne for samarbejde med andre kendte producerende lande, som f.eks. USA, Brasilien, Thailand og Ukraine. En brasiliansk og en thailandsk virksomhed udviste samarbejdsvilje, men besvarede i sidste ende ikke spørgeskemaet. Kun den eneste canadiske producent af citronsyre afgav de ønskede oplysninger.
(28)
Til forskel fra USA, Brasilien, Thailand og Ukraine har Canada ikke nogen gældende antidumpingtold på importen af citronsyre. Endvidere er den sats, der gælder for den konventionelle told, på 0 % (7).
(29)
Da der er fri konkurrence på det canadiske marked, konkluderede Kommissionen, at Canada er et egnet referenceland, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Kommissionen fastsatte den normale værdi på grundlag af hjemmemarkedssalget til den canadiske producents ikke forretningsmæssigt forbundne kunder.
(30)
Én varetype blev ikke fremstillet og solgt i referencelandet og kunne derfor ikke afstemmes med den varetype, der var blevet fremstillet i Folkerepublikken Kina og eksporteret til Unionen. Derfor måtte den normale værdi for denne varetype beregnes i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3, på grundlag af referencelandsproducentens produktionsomkostninger for samme vare plus et rimeligt beløb til salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) samt til fortjeneste.
3.1.2. Eksportpris
(31)
Kommissionen fastsatte eksportprisen på grundlag af de eksportpriser, der faktisk blev betalt eller skulle betales af uafhængige kunder i Unionen. Alle samarbejdsvillige eksporterende producenter undtagen Laiwu eksporterede til Unionen direkte til uafhængige kunder i henhold til bestemmelserne i tilsagnet.
3.1.3. Sammenligning
(32)
Kommissionen sammenlignede den normale værdi og eksportprisen hos de samarbejdsvillige eksporterende producenter på grundlag af priserne ab fabrik.
(33)
I tilfælde, hvor det er begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for transport, forsikring, håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger samt emballering og kreditomkostninger og provision.
3.1.4. Dumpingmargen
(34)
For de samarbejdsvillige eksporterende producenter sammenlignede Kommissionen den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af samme vare i referencelandet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.
(35)
På dette grundlag blev der i NUP konstateret dumpingmargener på op til 38 % udtrykt som en procentdel af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet.
(36)
Samarbejdsgraden var høj, da eksporten fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter udgjorde næsten hele den samlede eksport til Unionen i NUP.
(37)
Denne beregning viste dumping, selv for eksporterende producenter, der er omfattet af tilsagn. Det skal erindres, at mindsteimportprisen (»MIP«) i tilsagnene var baseret på den ikke-skadevoldende pris (reglen om lavere told), og dermed fjernede tilsagnene ikke den dumping, der var blevet konstateret i den oprindelige undersøgelse helt.
3.2. Udvikling i importen ved foranstaltningernes bortfald
3.2.1. Sandsynligheden for fortsat dumping
(38)
Hvad angår fastsættelsen af eksportpriser, var formålet med den foreliggende undersøgelse at fastslå, om der er sandsynlighed for fortsat dumping. Fastsættelsen af eksportpriserne kan ikke begrænses til en undersøgelse af eksportørers tidligere adfærd; det er også nødvendigt at undersøge den sandsynlige fremtidige udvikling i eksportpriserne. Med andre ord er det nødvendigt at få fastslået, om tidligere eksportpriser er pålidelige som en angivelse af, hvordan eksportpriserne sandsynligvis vil blive i fremtiden. I denne forbindelse bemærkes det, at fem virksomheder eksporterer til Unionen i henhold til bestemmelserne i et tilsagn. Kommissionen undersøgte derfor, hvorvidt sådanne pristilsagn havde påvirket tidligere eksportpriser, således at de var blevet upålidelige med henblik på fastsættelse af fremtidig eksportadfærd.
(39)
For at undersøge, om priserne ved eksport til Unionen var pålidelige, og på grund af de eksisterende tilsagn, blev priserne ved eksport til Unionen undersøgt i forhold til MIP i tilsagnene. Det var faktisk nødvendigt at kontrollere, om priserne ved eksport til Unionen blev fastsat på et bestemt niveau som følge af de mindsteimportpriser, der var fastsat i tilsagnene, og dermed om de var bæredygtige. I den forbindelse undersøgte Kommissionen, om eksportpriserne til Unionen på et vejet gennemsnitligt grundlag for hver enkelt virksomhed var betydeligt højere end mindsteimportprisen. Kommissionen vurderede også, hvordan disse priser forholdt sig til priserne ved eksport til tredjelande.
(40)
For alle virksomheder, der havde afgivet pristilsagn, lå eksportpriserne til Unionen i gennemsnit på samme niveau som mindsteimportprisen. Desuden var deres eksportpriser til Unionen væsentligt højere end priserne ved eksport til tredjelande. Det er derfor meget sandsynligt, at priserne ved eksport til Unionen ville nærme sig niveauet for eksportpriserne til andre tredjelande i mangel af tilsagn.
(41)
Priserne ved eksport til Unionen i NUP blev for de virksomheder, der havde afgivet pristilsagn, derfor anset for at være påvirket af tilsagnene og således ikke tilstrækkeligt pålidelige til i forbindelse med udløbsundersøgelsen at blive anvendt til fastsættelse af, om dumpingen ville fortsætte.
(42)
I mangel af en pålidelig eksportpris for de kinesiske eksporterende producenter på grund af tilsagnene i denne sag overvejede Kommissionen en anden mulighed for at fastsætte eksportprisen med henblik på at vurdere, om der er sandsynlighed for fortsat dumping. Da de samarbejdsvillige eksporterende producenter solgte citronsyre på verdensmarkedet, undersøgte Kommissionen, om de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales af alle tredjelande i NUP, var til dumpingpriser.
(43)
Kommissionen sammenlignede disse eksportpriser med den normale værdi i referencelandet (jf. betragtning 26 ff. ovenfor). De således beregnede dumpingmargener lå på mellem 43 % - 85 %. Disse dumpingmargener er højere end dem, der blev fastsat på grundlag af priserne ved eksport til Unionen i NUP (jf. betragtning 36 ovenfor).
3.2.2. Produktionskapacitet og forbrug i det pågældende land
(44)
I anmodningen om fornyet undersøgelse anslog ansøgerne den uudnyttede kapacitet til produktion af citronsyre i Kina til at være højere end den samlede årlige EU-efterspørgsel efter citronsyre. Den samlede kapacitet til produktion af citronsyre blev anslået til 1 800 000 ton. Kommissionen mener, at ansøgerne overvurderede den uudnyttede kapacitet.
(45)
Undersøgelsen viste dog, at de kinesiske eksporterende producenter faktisk har en betydelig uudnyttet kapacitet. Den uudnyttede kapacitet hos de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina er på ca. 192 000 ton, svarende til ca. 41 % af EU-forbruget.
(46)
En branchespecifik undersøgelse - IHS Chemical Economics Handbook (8), som forskellige parter henviste til i løbet af undersøgelsen, anslog desuden den samlede årlige kapacitet i Kina i 2012 til et niveau, som overstiger det samlede forbrug på EU-markedet flere gange. Kina tegnede sig for »59 % af den globale produktion i 2012 og tegnede sig også for henholdsvis 69 %, 74 % og 12 % af den globale kapacitet, eksport og det globale forbrug i 2012« (9). Disse data tyder på, at Kina generelt har en betydelig produktionskapacitet.
(47)
Mens forbruget forventes at vokse i Kina, skønnedes det i IHS Chemical Economics Handbook, at det kinesiske samlede årlige forbrug lå langt under niveauet for EU-markedet. Væksten frem til 2018 vil ikke overstige det nuværende forbrug i Unionen.
(48)
Disse oplysninger bekræfter, at den kinesiske produktion og kapacitet hovedsageligt er bestemt til eksport.
3.2.3. Forholdet mellem priserne i Unionen og i det pågældende land
(49)
Ifølge oplysningerne om priserne på citronsyre, der blev indhentet under undersøgelsen, var de kinesiske hjemmemarkedspriser ca. 48 % lavere end priserne på EU-markedet som helhed.
(50)
EU-markedet er således fortsat attraktivt for de kinesiske eksporterende producenters eksport.
3.2.4. Forholdet mellem priserne til tredjelande og til EU-markedet
(51)
I NUP var priserne til tredjelandsmarkederne i gennemsnit 40 % lavere end priserne til Unionen.
(52)
De kinesiske eksportører har et stærkt prismæssigt incitament til at omdirigere deres eksport til Unionen, hvis foranstaltningerne bortfalder.
(53)
Denne konklusion styrkes yderligere af prisniveauet for Laiwus eksport til Unionen samt prisforskellen mellem Laiwus priser til Unionen og til tredjelande.
(54)
De lave priser ved eksport til Unionen, som fandt sted i begrænsede mængder fra de eksporterende producenters side, der ikke samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse, underbygger også ovennævnte konklusion.
3.2.5. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping
(55)
Den samlede produktionskapacitet (herunder den uudnyttede kapacitet) i Kina i forhold til EU-markedets størrelse, tyder på, at eksporten til Unionen sandsynligvis ville stige, hvis foranstaltningerne blev ophævet. Denne eksport ville sandsynligvis fortsat finde sted til betydeligt dumpede priser.
(56)
Efter fremlæggelsen af oplysninger satte interesserede parter spørgsmålstegn ved konklusionerne om, at priserne til EU-markedet, der i de seneste år har ligget under mindsteimportprisen, ikke er bæredygtige, og at de dermed ville falde væsentligt og endog nærme sig niveauet for eksportpriserne fra tredjelande. De satte også spørgsmålstegn ved, om den kinesiske eksport, som er stabil, sandsynligvis ville stige i mængde og fortsat ske til dumpingpriser, hvis foranstaltningerne ikke blev fornyet. Det blev imidlertid klart fastslået i undersøgelsen, at dumpingen fortsætter selv på basis af eksportpriserne, der anses for upålidelige, da de er oppustede af mindsteimportprisen i tilsagnene. Det blev konstateret, at disse priser er betydeligt højere end eksportpriserne til andre markeder for alle eksporterende producenter, der er underlagt tilsagn. Sådanne eksporterende producenter er vant til at eksportere til priser, der er lavere end til Unionen. Endvidere mindes der om, at den oprindelige undersøgelse fastslog, at den dumpede lavprisimport fra Kina til Unionen steg med 37 % mellem 2004 og perioden på 12 måneder, der sluttede i juni 2007 (den oprindelige undersøgelsesperiode) (10). Alle disse faktorer sammen med den betydelige uudnyttede kapacitet i Kina, som der ikke er sat spørgsmålstegn ved, underbygger klart konklusionen om, at eksporten til Unionen sandsynligvis ville fortsætte til dumpingpriser og i øgede mængder, hvis foranstaltningerne blev ophævet.
3.3. Delvis interimsundersøgelse, der er begrænset til dumpingaspektet for Laiwu
3.3.1. Normal værdi
3.3.1.1. Markedsøkonomisk behandling
(57)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), fastsatte Kommissionen, om den normale værdi kunne fastsættes i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1-6, hvis Laiwu opfyldte kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og derfor kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling.
(58)
Blot til orientering er disse kriterier kort beskrevet som følger:
-
virksomhedens beslutninger og omkostninger skal træffes som reaktion på markedssignaler og uden nogen omfattende statslig indgriben; i den sammenhæng skal udgifterne til de vigtigste input i alt væsentligt afspejle markedsværdierne
-
virksomhederne skal benytte ét klart sæt grundlæggende regnskabsforskrifter, som revideres uafhængigt i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder og anvendes til alle formål
-
der må ikke være nogen væsentlige fordrejninger, der er overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system
-
love om konkurs og ejerforhold skal give retlig sikkerhed og stabilitet og
-
valutaomregninger skal finde sted til markedskurs.
(59)
Med henblik på at fastslå, om kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), er opfyldt, anmodede Kommissionen Laiwu om at udfylde et ansøgningsskema om markedsøkonomisk behandling. Laiwu svarede inden for den fastsatte frist. Kommissionen kontrollerede de forelagte oplysninger i Laiwus lokaler.
(60)
Kommissionen konstaterede, at Laiwu ikke opfyldte kriterium 2 og 3 i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
(61)
Hvad angår kriterium 2, kunne virksomheden ikke godtgøre, at den fører et fuldstændigt regnskab i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder. Derudover mangler virksomhedens regnskabsbøger dokumentation, der underbygger nøjagtigheden og fuldstændigheden af dens regnskaber. Virksomheden manglede dokumentation for visse bogføringer i sine regnskaber. Desuden indeholdt årsregnskabet ikke en egenkapitalopgørelse for bestemte perioder. Disse mangler tilsidesatte princippet om korrekt gengivelse af regnskabsoplysninger og årsregnskaber og var, hvad der er endnu vigtigere, ikke blevet bemærket af revisor. Følgelig var hverken registreringen eller revisionen udført i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder.
(62)
Laiwu hævdede, at virksomhedens regnskaber var tilstrækkeligt entydige til at opfylde de almindeligt anerkendte kinesiske regnskabsprincipper. Virksomheden fremførte endvidere, at de uoverensstemmelser, der er nævnt i fremlæggelsen af oplysninger om markedsøkonomisk behandling, ikke havde betydning for regnskabernes pålidelighed. Virksomheden fandt, at de regnskabsmæssige krav skulle ses i lyset af deres formål (dvs. investorbeskyttelse).
(63)
Kommissionen bemærker, at i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), andet led, skal virksomheder have ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt efter internationale regnskabsstandarder. Dette er ret beset et formelt krav. I modsætning til virksomhedens påstand skal regnskaberne være i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder, uanset virksomhedens status, der fastsættes af den nationale regnskabslovgivning.
(64)
Kommissionen mener endvidere, at Laiwus regnskaber ikke blev ført i overensstemmelse med Kinas regnskabslov, da revisor ikke fremsatte bemærkninger om overtrædelse af den kinesiske regnskabslov, jf. betragtning 61.
(65)
I lyset af ovenstående måtte påstanden afvises.
(66)
Hvad angår kriterium 3, kunne virksomheden ikke godtgøre, at den ikke var genstand for væsentlige fordrejninger, der var overført fra det ikke-markedsøkonomiske system. Nærmere bestemt drager virksomheden som en »højteknologisk og ny virksomhed« fordel af en præferencevirksomhedsskat, som i væsentlig grad påvirker dens finansielle situation.
(67)
Laiwu fremførte, at præferencevirksomhedsskatten ikke kan behandles under kriterium 3 for markedsøkonomisk behandling, da den har form af et subsidie.
(68)
Kommissionen bemærker, at vurderingen under kriterium 3 for markedsøkonomisk behandling er at slå fast, om producenterne er underlagt væsentlige fordrejninger, der er overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
(69)
Den statslige fordel for Laiwu i form af en præferenceskat er en ydelse af permanent karakter, der er fastsat i artikel 28 i lov om virksomhedsindtægtsbeskatning, der blev vedtaget i 2007. Denne ydelse blev indført i henhold til præamblen til Kinas forfatning, i medfør af hvilken »Partiet skal opretholde og forbedre det grundlæggende økonomiske system, hvor det offentlige ejerskab spiller en dominerende rolle, og forskellige økonomiske sektorer udvikles side om side…«.
(70)
Et af formålene med ydelsen er at tiltrække kapital til diskonterede satser. Dette skaber en fordrejning på kapitalmarkederne. En indkomstskatteordning, der giver særbehandling til visse virksomheder, der af staten betragtes som strategiske, viser faktisk, at skattesystemet ikke hører til i en markedsøkonomi, men stadig er stærkt påvirket af statens planlægning, hvilket er karakteristisk for et ikke-markedsøkonomisk system. Kommissionen er af den opfattelse, at fordrejningerne som følge af en sådan skattenedsættelse også er væsentlige, da de ændrer det beløb for fortjeneste før skat, som virksomheden skal opnå for at kunne tiltrække investorer.
(71)
I lyset af ovenstående måtte påstanden afvises.
(72)
Kommissionen fremlagde resultaterne af undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling for Laiwu, myndighederne i Kina og ansøgerne. Kommissionen opfordrede dem til at fremsætte bemærkninger og anmode om at blive hørt mundtligt. De indkomne bemærkninger var ikke af en sådan beskaffenhed, at de ændrede ved Kommissionens foreløbige konklusioner.
(73)
Laiwu fremførte, at Kommissionen foreslog at afvise en markedsøkonomisk behandling af årsager, der er forskellige fra dem, der førte til indledningen af undersøgelsen. Efter virksomhedens opfattelse burde Kommissionen have begrænset vurderingen af markedsøkonomisk behandling til kriterium 1 for markedsøkonomisk behandling.
(74)
Det bemærkes indledningsvis, at der i artikel 2, stk. 7, litra c), opregnes fem kumulative kriterier, som alle skal være opfyldt, for at der kan indrømmes markedsøkonomisk behandling. Desuden påligger bevisbyrden den virksomhed, der anmoder om markedsøkonomisk behandling.
(75)
I punkt 5.2 i indledningsmeddelelsen anføres (11) i øvrigt årsagerne til indledningen, der vedrører en stigning i Laiwus produktionskapacitet og en udvidet varedækning af virksomhedens salg. Indledningsmeddelelsen begrænser på ingen måde undersøgelsen til vurderingen af kriterium 1 for markedsøkonomisk behandling. Endvidere vurderes de umiddelbare beviser i sig selv som begrundelse for indledningen af en undersøgelse. Vurderingen af den markedsøkonomiske behandling, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, er en fuldstændig undersøgelse af, hvorvidt en bestemt producent driver virksomhed på markedsøkonomiske vilkår som fastsat i punkt 6.1.1.2. i indledningsmeddelelsen.
(76)
Endelig bemærker Kommissionen, at Laiwu indsendte en ansøgningsformular om markedsøkonomisk behandling og hævdede, at den opfyldte alle fem kriterier for markedsøkonomisk behandling. I de relevante bestemmelser i grundforordningen anmodes en virksomhed, der ansøger om markedsøkonomisk behandling, om at bevise, at den opererer på markedsøkonomiske vilkår, dvs. at bevisbyrden med hensyn til at give en behørig begrundelse for anmodningen om markedsøkonomisk behandling med tilstrækkelige beviser påhviler virksomheden. Derfor blev Laiwus påstand afvist.
(77)
Efter at Kommissionen havde afgivet oplysninger om sin analyse af anmodningen om markedsøkonomisk behandling til medlemsstaterne, jf. artikel 2, stk. 7, litra c), informerede den de interesserede parter om den endelige afgørelse om markedsøkonomisk behandling.
3.3.1.2. Referenceland
(78)
Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), blev den normale værdi for Laiwu fastsat på grundlag af prisen i et tredjeland med markedsøkonomi. Til dette formål udvalgte Kommissionen et tredjeland med markedsøkonomi, nemlig Canada (jf. betragtning 26 ff. ovenfor).
(79)
Kommissionen fastsatte den normale værdi på grundlag af hjemmemarkedssalget til den canadiske producents ikke forretningsmæssigt forbundne kunder.
3.3.2. Eksportpris
(80)
Kommissionen fastsatte eksportprisen på grundlag af de eksportpriser, der faktisk blev betalt eller skulle betales af uafhængige kunder i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
3.3.3. Sammenligning
(81)
Kommissionen sammenlignede den normale værdi og eksportprisen på ab fabrik-basis.
(82)
I tilfælde, hvor det er begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for transport, forsikring, håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger samt emballering og kreditomkostninger og provision.
3.3.4. Dumpingmargen
(83)
Kommissionen sammenlignede den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af samme vare i referencelandet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.
(84)
På dette grundlag udgør den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for Laiwu udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, 37,8 %.
3.3.5. De ændrede omstændigheders varige karakter
(85)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, undersøgte Kommissionen, om ændringen i omstændighederne vedrørende dumping med rimelighed kunne siges at være af varig karakter.
(86)
Den omstændighed, at Laiwu ekspanderede fra den mindste til den største eksporterende producent til Unionen, anses for at være en ændring af varig karakter. Virksomheden bekræftede i sin spørgeskemabesvarelse, at den vil opretholde sin eksportmængde og ikke ændre sit eksportmønster.
4. SKADE
4.1. Definitionen på EU-erhvervsgren og EU-produktion
(87)
Samme vare blev fremstillet af to producenter i Unionen i NUP. De udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.
(88)
Da EU-erhvervsgrenen kun består af to producenter, måtte alle tal vedrørende følsomme oplysninger indekseres eller opgives i intervaller af fortrolighedshensyn.
4.2. EU-forbruget
(89)
Kommissionen fastsatte EU-forbruget ved at lægge EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet til importen fra Kina og andre tredjelande på grundlag af data fra Eurostat og spørgeskemabesvarelserne.
(90)
EU-forbruget udviklede sig således:
Tabel 1
EU-forbruget
2010
2011
2012
NUP
Forbrug i ton (intervaller)
450 000-500 000
430 000-480 000
470 000-520 000
450 000-500 000
Indeks
100
95
105
101
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og Eurostat
(91)
EU-forbruget svingede med +/- 5 % i den betragtede periode. Udviklingen viser imidlertid ingen klar tendens i hele den betragtede periode.
4.3. Import fra det pågældende land
4.3.1. Mængde og markedsandel for importen fra det pågældende land
(92)
Kommissionen fastsatte importmængden på grundlag af data fra Eurostat. Importens markedsandel blev fastsat på grundlag af EU-forbruget, jf. betragtning 88 ff.
(93)
Importen til Unionen fra det pågældende land udviklede sig således:
Tabel 2
Importmængde og markedsandel
2010
2011
2012
NUP
Importmængde fra det pågældende land (i ton)
202 391
176 451
206 222
183 026
Indeks
100
87
102
90
Markedsandel (interval)
40 % - 45 %
36 % - 41 %
38 % - 43 %
35 % - 40 %
Markedsandel (indeks)
100
92
97
90
Kilde: Eurostat
(94)
Importmængden svingede i den betragtede periode. Udsvinget synes til en vis grad at følge tendensen i EU-forbruget. I 2011, da forbruget var lavt, var den kinesiske import på sit laveste niveau. I 2012, da forbruget toppede, var også den kinesiske import på sit højeste niveau.
(95)
Men den kinesiske import fulgte ikke denne tendens i NUP, da den lå ca. 10 % lavere end i 2010 på trods af et sammenligneligt EU-forbrug. Trods dette fald havde den kinesiske import fortsat en væsentlig markedsandel på 35 % - 45 % på EU-markedet i hele den betragtede periode.
4.3.2. Priser på importen fra det pågældende land og prisunderbud
(96)
Kommissionen fastsatte importprisen på grundlag af data fra Eurostat. De gennemsnitlige importpriser til Unionen fra det pågældende land udviklede sig således:
Tabel 3
Importpriser
(EUR/ton)
2010
2011
2012
NUP
Kina
806
938
1 000
933
Indeks
100
116
124
116
Kilde: Eurostat
(97)
Priserne på importen af citronsyre fra Kina steg med 24 % mellem 2010 og 2012, hvorefter de faldt med 8 procentpoint mellem 2012 og NUP. I hele den betragtede periode fulgte disse priser udviklingen i råvarepriserne på f.eks. majs.
(98)
Efter fremlæggelsen af oplysninger satte en interesseret part spørgsmålstegn ved nøjagtigheden i dataene fra Eurostat uden at fremlægge væsentlig dokumentation til støtte for sin påstand. Argumentet kunne derfor ikke godtages.
(99)
Kommissionen fastsatte prisunderbuddet i NUP ved at sammenligne:
1)
de vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype, som EU-producenterne forlangte af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til et ab fabrik-niveau, og
2)
de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser pr. varetype for importen fra de samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter ved salg til den første uafhængige kunde, fastsat ud fra omkostninger, forsikring og fragt (cif-basis) med passende justeringer for konventionel told og importomkostninger.
(100)
For de eksporterende producenter, som ikke havde afgivet det tilsagn, der er nævnt i betragtning 2 ovenfor, blev prisen til den første uafhængige kunde i Unionen anvendt til sammenligningen. For de eksporterende producenter, der havde afgivet tilsagn, kunne priserne til den første uafhængige kunde i Unionen ikke anvendes, da de var påvirket af betingelserne i tilsagnet. For disse eksportører blev der fastsat underbud på grundlag af prisen over for den første uafhængige kunde i tredjelande.
(101)
Efter fremlæggelsen af oplysninger gjorde interesserede parter gældende, at også for parter, der ikke var underlagt tilsagn, burde den pris, som var blevet opkrævet af den første uafhængige kunde i tredjelandene, have været anvendt til at fastslå underbud. Det fremgik imidlertid af undersøgelsen, at parter, der ikke var underlagt tilsagn, opkrævede betydeligt lavere priser end de priser, der blev opkrævet af parter, som var underlagt tilsagnet. Det tyder på, at deres priser ikke var påvirket af tilsagnet og derfor kan anvendes til at fastslå underbud.
(102)
Prissammenligningen blev foretaget pr. varetype for transaktioner i samme handelsled efter passende justering for provision og om nødvendigt for udskillelse.
(103)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede interesserede parter, at en justering for udskillelse ikke længere var begrundet, da der ikke længere er behov for at udskille kinesisk citronsyre. Undersøgelsen fastslog imidlertid, at selv om det ikke altid er nødvendigt med udskillelse, er der stadig tilfælde, hvor det er nødvendigt, og derfor er denne justering begrundet.
(104)
For ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter kunne der ikke fastsættes prisunderbud på grundlag af priser pr. varetype, da disse oplysninger ikke forelå. Derfor blev prisunderbuddet konstateret ved at sammenligne de samlede vejede gennemsnitlige salgspriser for både EU-producenterne og de ikke-samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter.
(105)
Resultatet af sammenligningen blev udtrykt i procent af EU-erhvervsgrenens omsætning i NUP. Det viste en samlet vejet gennemsnitlig underbudsmargen på mellem 20 % - 45 %.
4.4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
4.4.1. Generel bemærkning
(106)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten på EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der havde indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.
4.4.2. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(107)
Den samlede EU-produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse udviklede sig i den betragtede periode som følger:
Tabel 4
Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
2010
2011
2012
NUP
Produktionskapacitet i ton (intervaller)
270 000-300 000
290 000-320 000
300 000-330 000
300 000-330 000
Indeks
100
106
108
107
Produktionskapacitet i ton (intervaller)
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
Indeks
100
101
101
101
Kapacitetsudnyttelse - Indeks
100
105
106
106
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(108)
Produktionsmængden udviklede sig positivt i den betragtede periode. Den steg med 6 % mellem 2010 og 2011 med mindre ændringer i de efterfølgende perioder.
(109)
Eftersom produktionskapaciteten forblev næsten uændret, afspejlede kapacitetsudnyttelsen udviklingen i produktionsmængden. Kapacitetsudnyttelsen steg kraftigt med 5 % mellem 2010 og 2011 og forblev stort set uændret i de efterfølgende perioder.
4.4.3. Salgsmængde og markedsandel
(110)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig i den betragtede periode som følger:
Tabel 5
Salgsmængde og markedsandel
2010
2011
2012
NUP
Salgsmængde på EU-markedet - indeks
100
108
108
108
Markedsandel - indeks
100
111
102
107
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(111)
EU-erhvervsgrenen formåede at øge salgsmængden med 8 % mellem 2010 og 2011. Efterfølgende forblev salgsmængden på samme niveau indtil NUP.
(112)
Markedsandelen udviklede sig på samme måde og steg med 7 % i den betragtede periode. I 2011 og 2012 var markedsandelen også påvirket af udsvingene i EU-forbruget, jf. betragtning 91 ovenfor.
4.4.4. Vækst
(113)
EU-erhvervsgrenen formåede at øge både salgsmængden med 8 % og markedsandelen med 7 %. Samtidig voksede produktionsmængden på tilsvarende måde. Derfor kunne EU-erhvervsgrenen udnytte vækstmulighederne ved at øge sin markedsandel på et forholdsvis stabilt marked.
4.4.5. Beskæftigelse og produktivitet
(114)
Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:
Tabel 6
Beskæftigelse og produktivitet
2010
2011
2012
NUP
Antal ansatte - indeks
100
101
105
106
Produktivitet (ton/ansat) - indeks
100
105
102
101
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(115)
Beskæftigelsen udviklede sig positivt i den betragtede periode og steg med 6 %. Samtidig forblev produktiviteten pr. ansat relativt stabil i hele den betragtede periode.
4.4.6. Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping
(116)
Den konstaterede dumpingmargen lå betydeligt over bagatelgrænsen. Virkningen af størrelsen af den faktiske dumpingmargen på EU-erhvervsgrenen blev dog afbødet, da prisniveauet for mange kinesiske eksporterende producenter var påvirket af tilsagnet. For de øvrige eksporterende producenter blev den skadelige virkning opvejet af virkningen af toldsatserne. Det kan derfor konkluderes, at EU-erhvervsgrenen har genrejst sig fra den skade, der blev forårsaget af den tidligere dumping fra kinesiske eksporterende producenters side.
4.4.7. Priser og faktorer, som påvirker priserne
(117)
EU-producenternes vejede gennemsnitlige enhedssalgspriser ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:
Tabel 7
Salgspriser i Unionen
2010
2011
2012
NUP
Enhedssalgspriser i Unionen (EUR/ton) - intervaller
1 000-1 150
1 050-1 200
1 150-1 300
1 150-1 300
Indeks
100
103
113
115
Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/ton) - intervaller
750-900
850-1 000
850-1 000
850-1 000
Indeks
100
113
111
115
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(118)
De vejede gennemsnitlige enhedsproduktionsomkostninger steg med 13 % mellem 2010 og 2011 og derefter med yderligere 2 procentpoint indtil NUP.
(119)
Salgspriserne udviklede sig på samme måde, men med en forsinkelse på ca. 1 år. EU-erhvervsgrenen var først i stand til at vælte de stigende omkostninger, der blev afholdt i 2011, over på deres kunder i 2012. Dette resulterede i en lavere rentabilitet i 2011, jf. betragtning 120 ff. nedenfor.
4.4.8. Arbejdskraftomkostninger
(120)
EU-producenternes gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:
Tabel 8
Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat
2010
2011
2012
NUP
Gennemsnitsløn pr. ansat - Indeks
100
103
114
118
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(121)
De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat steg med i alt 18 %, hovedsageligt som følge af en betydelig stigning på 11 procentpoint mellem 2011 og 2012.
4.4.9. Lagerbeholdninger
(122)
EU-producenternes lagerbeholdninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:
Tabel 9
Lagerbeholdninger
2010
2011
2012
NUP
Slutlagre i ton (intervaller)
14 000-16 000
14 000-16 000
17 000-19 000
22 000-24 000
Indeks
100
101
121
155
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(123)
EU-producenternes slutlagre øgedes markant i den betragtede periode. De øgede lagerbeholdninger ved slutningen af NUP blev påvirket af sæsonbetonede faktorer. Mens ultimobeholdningen for andre perioder opgøres i slutningen af december, opgøres den ved udgangen af NUP i slutningen af juni lige inden en periode med forholdsvis stor efterspørgsel som følge af det øgede forbrug af drikkevarer og den forholdsvis lave produktion på grund af den forestående sommerferie. Det er derfor normalt at have noget større lagerbeholdninger på dette tidspunkt af året.
4.4.10. Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital
(124)
EU-producenternes rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast udviklede sig i den betragtede periode som følger:
Tabel 10
Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast
2010
2011
2012
NUP
Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (interval)
12 % - 17 %
7 % - 12 %
12 % - 17 %
12 % - 17 %
Indeks
100
69
103
103
Likviditet - Indeks
100
50
86
80
Investeringer - Indeks
100
162
123
106
Investeringsafkast -(interval)
30 % - 40 %
15 % - 25 %
25 % - 35 %
25 % - 35 %
Indeks
100
59
93
90
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(125)
Kommissionen beregnede EU-producenternes rentabilitet som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen af et sådant salg. Den var næsten stabil i hele den betragtede periode. Rentabiliteten hos EU-erhvervsgrenen oversteg den målfortjeneste, der var blevet fastlagt i den oprindelige undersøgelse i hele den betragtede periode.
(126)
Nettolikviditeten er EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. Dens udvikling forblev på et tilfredsstillende niveau i hele den betragtede periode.
(127)
Investeringsafkastet er den procentuelle fortjeneste af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Dets udvikling afspejlede i vidt omfang udviklingen i rentabiliteten og forblev på et tilfredsstillende niveau i næsten hele den betragtede periode.
(128)
Ingen EU-producenter rapporterede om vanskeligheder med at rejse kapital i den betragtede periode.
4.4.11. Konklusion vedrørende skade
(129)
De fleste skadesindikatorer, som f.eks. produktion, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, beskæftigelse, arbejdskraftomkostninger og salgspriser, udviklede sig positivt. Mens udviklingen i de finansielle indikatorer, som f.eks. rentabilitet, likviditet og investeringsafkast, viser en blandet tendens, er de absolutte tal tilfredsstillende og viser ikke tegn på skade.
(130)
På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenen kom sig efter den skade, der var forårsaget af tidligere dumping, og ikke lider væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
4.5. Sandsynligheden for fornyet skade
(131)
Ovenstående tendenser vedrørende importpriser og -mængder for den pågældende vare fra Kina viser, at mens de kinesiske eksportører opretholdt en markant tilstedeværelse på EU-markedet, har de gældende foranstaltninger (told og tilsagn) ført til en stigning i priser og et fald i mængder. EU-erhvervsgrenen var den, der profiterede mest af denne udvikling, da andre tredjelandes markedstilstedeværelse forblev temmelig begrænset. Dette viser, at en afskaffelse af skadesaspektet primært skyldes de gældende foranstaltninger.
(132)
Som nævnt i betragtning 45 ovenfor har de eksporterende producenter i Kina en uudnyttet kapacitet og kan på kort tid øge deres eksport. På grund af de mere fordelagtige priser på EU-markedet i forhold til på de fleste tredjelandsmarkeder er det derudover sandsynligt, at væsentlige mængder, der i øjeblikket eksporteres til disse lande, også ville kunne omdirigeres til EU-markedet, hvis antidumpingforanstaltningerne fik lov til at udløbe.
(133)
Derudover har store internationale markeder, som f.eks. USA, Brasilien, Thailand og Ukraine, indført antidumpingtold på kinesisk citronsyre. Det vil derfor være vanskeligere for de kinesiske eksporterende producenter at sælge på disse markeder end på et ubeskyttet EU-marked, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov at udløbe.
(134)
Desuden underbød prisniveauet hos de kinesiske eksporterende producenter, der ikke er underlagt tilsagn, i betydelig grad EU-erhvervsgrenens priser med 20 % - 45 %. Tilsvarende underbød de priser, som de eksporterende producenter, der er genstand for tilsagn, opkræver på tredjelandes markeder, EU-erhvervsgrenens priser med 20 % - 39 %. Dette illustrerer de prisniveauer, på hvilke de eksporterende kinesiske producenter sandsynligvis vil komme ind på EU-markedet, hvis foranstaltningerne bortfalder.
(135)
Sandsynligheden for billig kinesisk eksport, hvis der ikke findes foranstaltninger, bekræftes af talrige antidumpingundersøgelser af kinesisk citronsyre i andre lande, jf. betragtning 133 ovenfor.
(136)
De kinesiske eksporterende producenter kan i betydelig grad øge deres allerede store markedsandel til priser, som væsentligt underbyder EU-erhvervsgrenens priser til skade for denne.
(137)
Efter fremlæggelsen af oplysninger gjorde interesserede parter gældende, at kinesiske eksporterende producenter sandsynligvis ikke ville sænke deres priser til prisniveauet på andre tredjelandsmarkeder. Dette argument understøttes dog ikke af de i denne undersøgelse fastslåede kendsgerninger. Som anført i betragtning 134 ovenfor er de underbudsmargener, der blev fastslået for kinesiske eksporterende producenter, der ikke er underlagt tilsagn på EU-markedet (20 % - 45 %), meget lig de margener, der blev fastslået for kinesiske eksporterende producenter, der var underlagt tilsagn på tredjelandsmarkeder (20 % - 39 %). Det er derfor sandsynligt, at de kinesiske priser på EU-markedet ville nærme sig de priser, som de kinesiske eksporterende producenter opkræver andre steder, hvis foranstaltningerne bortfalder.
(138)
Det kan derfor konkluderes, at der er sandsynlighed for fornyet skade, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe.
5. UNIONENS INTERESSER
(139)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om indførelsen af antidumpingforanstaltninger på importen af citronsyre med oprindelse i Kina som følge af konklusionerne i denne udløbsundersøgelse ville være i strid med Unionens interesser som helhed. Unionens interesser blev fastsat på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser. Alle interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2.
5.1. EU-erhvervsgrenens interesser
(140)
Begge EU-producenter, der tilsammen tegner sig for 100 % af EU-produktionen, samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse. Som anført i betragtning 130 ovenfor, har EU-erhvervsgrenen genrejst sig fra den skade, der blev forårsaget af tidligere dumping.
(141)
De gældende foranstaltninger har gjort det muligt for EU-erhvervsgrenen at genrejse sig fra tidligere skade. Samtidig har EU-erhvervsgrenen vist, at dens aktiviteter er bæredygtige, når disse ikke udsættes for illoyal konkurrence fra dumpingimport.
(142)
Samtidig ville en ophævelse af foranstaltningerne sandsynligvis føre til øget illoyal konkurrence fra kinesisk dumpingimport og true den fortsatte drift hos de resterende producenter i en ellers levedygtig erhvervsgren. Det skal erindres, at før der blev indført foranstaltninger over for importen fra Kina, havde tre EU-producenter lukket.
(143)
Det konkluderes derfor, at det er i EU-erhvervsgrenens interesse at opretholde de gældende foranstaltninger.
5.2. Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers interesser
(144)
Som nævnt i betragtning 13 ovenfor indgav seks ikke forretningsmæssigt forbundne importører en stikprøvebesvarelse. De tre største importører blev udtaget til stikprøven, men en importør indgav ikke en brugbar spørgeskemabesvarelse. Den endelige stikprøve bestod af de resterende to importører.
(145)
Begge importører handler med en lang række produkter. Betydningen af citronsyre i deres samlede omsætning varierer meget. For den ene importør tegner citronsyre sig for en ubetydelig del af den samlede omsætning, mens det for den anden importør er et af de vigtigste produkter.
(146)
Begge de stikprøveudtagne importører modsætter sig ikke grundlæggende de gældende foranstaltninger, men påpegede, at det gældende niveau for mindsteimportprisen er for højt, hvilket fører til en betydelig fortjeneste for EU-erhvervsgrenen. Disse importører anmodede derfor om en nedsættelse af niveauet for mindsteimportprisen.
5.3. Brugernes interesser
(147)
Kommissionen har modtaget seks fuldstændige besvarelser fra brugere, hovedsagelig fra den kemiske og farmaceutiske industri. Selv om føde- og drikkevareindustrien er langt den største bruger af citronsyre og tegner sig for mindst 50 % af det samlede forbrug, samarbejdede ingen bruger fra denne industri fuldt ud.
(148)
Brugerne var bekymrede for forsyningssikkerheden. Et af problemerne var, at EU-erhvervsgrenen ikke var i stand til at forsyne EU-markedet fuldt ud. Imidlertid har de gældende foranstaltninger ikke kunnet stoppe importen fra Kina i at komme ind på EU-markedet i betydelige mængder, hvorimod den får mulighed for at forsyne den del af markedet, som ikke kan forsynes af EU-erhvervsgrenen.
(149)
For en stor gruppe brugere, som f.eks. føde- og drikkevareindustrien og lægemiddelindustrien, er citronsyre kun marginalt nødvendigt for deres produkter. Efter deres opfattelse er det ikke let at erstatte citronsyre og derfor er forsyningssikkerheden ofte af større betydning end prisen. De finansielle virkninger af foranstaltningerne på disse brugere er ubetydelige på grund af citronsyrens meget lave betydning i deres omkostningsstruktur.
(150)
For brugere, der fremstiller kemiske produkter, og som tegner sig for omkring 25 % af EU's samlede forbrug, er citronsyre af begrænset betydning og udgør ca. 5 % af råvareomkostningerne. Efter deres opfattelse bør antidumpingforanstaltningerne ikke opretholdes. Visse brugere fremhævede også EU-producenternes gode finansielle situation. Virkningen af foranstaltningerne på disse brugere er større end i føde- og drikkevareindustrien og lægemiddelindustrien. Oplysninger fra de samarbejdsvillige brugere, der fremstiller kemiske produkter, viser imidlertid, at de opnåede en sund fortjeneste til trods for de gældende foranstaltninger. Virkningen af foranstaltningerne på disse brugere betragtes derfor som begrænset.
(151)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede interesserede parter i vaske- og rengøringsmiddelindustrien, at for visse produkter udgør citronsyre en højere del af omkostningerne end det gennemsnitlige tal på 5 %, der er nævnt ovenfor. Samtidig fremlagde disse parter ingen dokumentation for, at gennemsnittet for især vaske- og rengøringsmiddelindustrien er forskelligt fra de 5 %, der er anført for den kemiske industri generelt. Det er derfor opfattelsen, at konklusionerne for den kemiske industri generelt også finder anvendelse for vaske- og rengøringsmiddelindustrien.
(152)
Efter fremlæggelsen af oplysninger fremførte de interesserede parter yderligere, at det fremtidige forbud mod brugen af fosfater i maskinopvaskemidler vil føre til et øget forbrug af citronsyre i Unionen fra 2017. Det er klart, at fosfater til den tid skal erstattes af andre stoffer, men det er endnu ikke klart, om fosfaterne vil blive erstattet af citronsyre eller af andre stoffer. Parterne leverede heller ikke faktuelle beviser for den generelle indvirkning af denne ændring.
(153)
Samlet set opvejer foranstaltningernes positive virkning på EU-erhvervsgrenen så langt foranstaltningernes begrænsede eller ubetydelige negative virkning på brugerne.
5.4. Forsyningskilder på EU-markedet
(154)
Interesserede parter klagede over en påstået manglende konkurrence på EU-markedet. Ret beset har Unionen kun to EU-producenter. For at opfylde behovene hos EU's brugere er der på EU-markedet brug for import, som hovedsageligt stammer fra Kina.
(155)
Den omstændighed, at der kun er to producenter tilbage i Unionen, er imidlertid resultatet af de kinesiske eksporterende producenters dumpingpraksis og har ført til de foranstaltninger, der nu undersøges. I 2004 i begyndelsen af den betragtede periode i den oprindelige undersøgelse var der stadig fem producenter i Unionen, der konkurrerede med store mængder kinesisk dumpingimport. I de efterfølgende år (2004-2007), da Unionen blev udsat for store mængder eksport til lave dumpingpriser fra Kina, måtte tre EU-producenter forlade markedet, hvilket førte til den nuværende duopolistiske situation.
(156)
Siden indførelsen af de gældende foranstaltninger kunne den nedadgående tendens i antallet af EU-producenter standses. Hvis de kinesiske eksporterende producenter fik lov til at genoptage dumpingen i ubegrænsede mængder, ville EU-erhvervsgrenen igen begynde at lide skade og miste markedsandele til den kinesiske import.
(157)
EU-producenterne har ikke kapacitet til fuldt ud at imødekomme efterspørgslen på EU-markedet (jf. betragtning 107 ovenfor). På trods af de gældende foranstaltninger er importen fra Kina fortsat kommet ind på EU-markedet i store mængder og har en markedsandel på mellem 35 % og 45 % i hele den betragtede periode, jf. betragtning 93 ovenfor.
(158)
I mangel af foranstaltninger kan de to tilbageværende EU-producenter blive tvunget til også at forlade EU-markedet. I et sådant scenarie ville EU-brugerne blive endnu mere afhængige af én enkelt importkilde, nemlig Kina, hvilket ikke ville være i Unionens interesse på grund af betydningen af forsyningssikkerhed, jf. ovenfor.
5.5. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(159)
På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der ikke var tvingende årsager til, at det ikke var i Unionens interesse at opretholde foranstaltningerne over for importen af citronsyre med oprindelse i Kina.
6. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
6.1. Interimsundersøgelse begrænset til skadesaspektet
(160)
De fleste samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter er parter i de tilsagn, der er nævnt i betragtning 2 ovenfor. Udløbsundersøgelsen har vist i betragtning 41 ovenfor, at deres priser ved eksport til Unionen blev bestemt af de pristilsagn, som fastsatte mindsteimportpriser. Deres eksportpriser blev derfor ikke anset for tilstrækkeligt pålidelige til at blive anvendt til analysen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping under de særlige omstændigheder i denne undersøgelse. Sådanne eksportpriser kan heller ikke anses for at være en pålidelig indikator, jf. betragtning 100 ovenfor, til at gennemføre en pålidelig og fornuftig underbudsberegning. Af samme grund er disse priser heller ikke tilstrækkeligt pålidelige til at blive anvendt til beregningen af en ny skadestærskel.
(161)
For den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent, Laiwu, der ikke er part i tilsagnene, var eksportpriserne ikke påvirket af tilsagnet, og de kunne således anvendes til at fastslå en ny skadestærskel.
6.2. Skadestærskel
(162)
For at fastlægge foranstaltningernes omfang fastsatte Kommissionen først det toldbeløb, der er nødvendigt for at afhjælpe den skade, der er påført EU-erhvervsgrenen.
(163)
Skaden ville ikke opstå igen, hvis EU-erhvervsgrenen kunne dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat ved salg af samme vare på EU-markedet, som med rimelighed kunne opnås af en erhvervsgren af denne type i sektoren på normale konkurrencevilkår, dvs. uden dumpingimport. Den fortjenstmargen, der blev fastsat til dette formål i den oprindelige undersøgelse, var på 6 %.
(164)
På dette grundlag beregnede Kommissionen en ikke-skadevoldende pris for samme vare for EU-erhvervsgrenen ved fra EU-salgspriserne at trække den faktiske fortjenstmargen, der blev opnået i NUP, og erstatte den med ovennævnte fortjenstmargen på 6 %.
(165)
En interesseret part hævdede, at fortjenstmargenen før skat på 6 % er for lav, da den deraf følgende fortjeneste efter skat på grund af den betydelige beskatning ikke resulterer i de nødvendige ressourcer.
(166)
I den henseende afspejler den fortjenstmargen, der er blevet anvendt til at fastslå skadestærskelen, fortjenstmargenen i tilfælde af manglende dumpingimport. Den interesserede part fremlagde ingen argumenter, der godtgjorde, at fortjenstmargenen på 6 %, som er den aktuelle fortjenstmargen for EU-erhvervsgrenen i tilfælde af manglende dumpingimport, og som blev fastslået i den oprindelige undersøgelse, ikke er hensigtsmæssig i den forbindelse.
(167)
Kommissionen fastsatte derefter skadestærsklen på grundlag af en sammenligning mellem Laiwus vejede gennemsnitlige importpris, som fastlagt ved beregningen af prisunderbud, og det vejede gennemsnit af den ikke-skadevoldende pris for samme vare, som EU-producenterne solgte på EU-markedet i NUP. Forskelle som følge af denne sammenligning blev udtrykt som en procentdel af den vejede gennemsnitlige cif-importværdi.
6.3. Endelige antidumpingforanstaltninger
(168)
For virksomheden Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. bør der indføres endelige antidumpingforanstaltninger over for importen af den pågældende vare, jf. reglen om den lavest mulige told i grundforordningens artikel 9, stk. 4. Kommissionen sammenlignede skades- og dumpingmargenen. Toldsatsen bør fastsættes på niveauet for dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest.
(169)
På grundlag af ovenstående bør den endelige antidumpingtold, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, være som følger:
Virksomhed
Dumpingmargen
Skadestærskel
Endelig antidumpingtold
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd.
37,8 %
15,3 %
15,3 %
(170)
Inden for rammerne af udløbsundersøgelsen, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2, bør antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af citronsyre med oprindelse i Kina opretholdes. Det skal erindres, at disse foranstaltninger består af en værditold med forskellige satser og tilsagn for bestemte virksomheder.
(171)
De antidumpingtoldsatser for de enkelte virksomheder, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i undersøgelsen. De afspejler derfor den situation, der konstateredes for disse virksomheder i forbindelse med undersøgelsen. Disse toldsatser finder udelukkende anvendelse på importen af den pågældende vare med oprindelse i det pågældende land, som er fremstillet af de nævnte retlige enheder. Importen af den pågældende vare, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i denne forordnings dispositive del, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de udtrykkeligt nævnte, bør være omfattet af tolden for »alle andre virksomheder«. De bør ikke være underlagt en individuel antidumpingtold.
(172)
En virksomhed kan anmode om, at den individuelle antidumpingtold anvendes, hvis virksomheden ændrer navn eller adresse på sin enhed. Anmodningen skal rettes til Kommissionen (12). Anmodningen skal indeholde alle de relevante oplysninger for at påvise, at ændringen ikke påvirker virksomhedens ret til at drage fordel af den for virksomheden gældende told. Hvis virksomhedens ændring af navn eller adresse ikke påvirker dens ret til at drage fordel af den for virksomheden gældende told, offentliggøres der en meddelelse om ændringen af navn eller adresse i Den Europæiske Unions Tidende.
(173)
To eksporterende producenter underrettede Kommissionen om adresseændringer. En af disse underrettede også Kommissionen om en ændring i sit navn. Disse ændringer berører ikke deres aktiviteter, for så vidt angår den pågældende vare.
(174)
En anden eksporterende producent bør som følge af aktivitetsophør ikke længere være berettiget til individuel told.
(175)
Konklusionerne i betragtning 173 og 174 ovenfor blev fremlagt, og der blev ikke indsendt bemærkninger.
7. FORANSTALTNINGERNES FORM
(176)
Inden for rammerne af en fornyet undersøgelse af foranstaltningernes form undersøgte Kommissionen strukturen bag mindsteimportpriserne i tilsagnene. Kommissionen undersøgte navnlig indekseringsmekanismen.
(177)
Mindsteimportprisen er oprindeligt blevet indekseret på grundlag af udsving i de amerikanske majspriser. Da de oprindelige foranstaltninger blev indført, kunne de eksporterende producenter, der afgiver tilsagn, ikke finde en offentlig referencekilde for EU's majspriser. En sådan kilde foreligger nu, og den anses for mere hensigtsmæssig i betragtning af, at mindsteimportprisen er baseret på den ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen.
(178)
Kommissionen undersøgte også den variable indeksering for forbruget af råvarer pr. ton citronsyre og anså den for korrekt.
(179)
Efter fremlæggelsen af oplysninger fremførte de interesserede parter, at i stedet for at gennemføre indekseringen af mindsteimportprisen, som beskrevet ovenfor, bør der anvendes en fastsat mindstepris eller en indeksering baseret på priser på andre råvarer ud over majs, da ikke alle EU-producenter anvender majs som råvare til fremstilling af citronsyre. Men i betragtning af de betydelige udsving på både produktionsomkostninger og priser på citronsyre kan en fastsat mindstepris hurtigt blive uaktuel og være urimelig høj eller lav. En indeksering i forbindelse med en råvare med rimeligt stabile priser anses heller ikke for hensigtsmæssig, når citronsyren har betydelige udsving, og der ikke findes en pålidelig offentlig kilde.
(180)
Det er derfor opfattelsen, at en fastsat mindstepris eller en indeksering baseret på forskellige råvarer ikke er mere fornuftig end en indeksering baseret på majsprisen. Eftersom majs ikke er den grundlæggende råvare for alle EU-producenter, blev det imidlertid anset for hensigtsmæssigt at revidere den variable indeksering for forbruget af majs for bedre at kunne afspejle det vejede gennemsnitlige forbrug i EU-erhvervsgrenen og udviklingen af den ikke-skadevoldende pris i EU-erhvervsgrenen som helhed.
(181)
Inden for rammerne af den foreløbige interimsundersøgelse, der var begrænset til skadesaspektet, etablerede Kommissionen en ny ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen. På dette grundlag bør mindsteimportprisen revideres og ajourføres, for at tilsagnene kan forblive i kraft.
(182)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger afgav de fem samarbejdsvillige eksporterende producenter, herunder en gruppe eksporterende producenter, for hvilke der i øjeblikket findes gældende tilsagn, sammen med China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters, jf. betragtning 2 og 3 ovenfor, nye pristilsagn, der kunne godtages.
(183)
Ved gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/87 (13) godkendte Kommissionen disse nye pristilsagn, der erstatter de gældende tilsagn. De nye pristilsagn fjerner dumpingens skadelige virkninger og begrænser i tilstrækkelig grad risikoen for omgåelse.
(184)
For at give Kommissionen og toldmyndighederne bedre muligheder for effektivt at overvåge, om virksomhederne overholder tilsagnene, når der fremlægges en anmodning om overgang til fri omsætning for de relevante toldmyndigheder, skal fritagelsen for antidumpingtolden være betinget af, at
i)
der fremlægges en tilsagnsfaktura, som er en handelsfaktura, der som minimum indeholder de oplysninger og den erklæring, der er anført i bilaget
ii)
de importerede varer er fremstillet, afsendt og faktureret direkte af nævnte virksomheder til den første uafhængige kunde i Unionen, og
iii)
de varer, der angives og forelægges toldmyndighederne, svarer nøjagtigt til beskrivelsen i tilsagnsfakturaen.
Den relevante antidumpingtold pålægges på tidspunktet for godtagelsen af angivelsen til overgang til fri omsætning, hvis de pågældende betingelser ikke er opfyldt.
(185)
Hvis Kommissionen i henhold til grundforordningens artikel 8, stk. 9, på grund af misligholdelse trækker sin godtagelse af et tilsagn tilbage under henvisning til bestemte transaktioner og erklærer de relevante tilsagnsfakturaer for ugyldige, opstår der en toldskyld på tidspunktet for godtagelsen af angivelsen til overgang til fri omsætning for de pågældende transaktioner.
(186)
Importørerne bør være opmærksomme på, at der som en normal handelsrisiko kan opstå en toldskyld på tidspunktet for godtagelsen af angivelsen til overgang til fri omsætning, jf. betragtning 184 og 185, selv hvis Kommissionen har godtaget et tilsagn fra den producent, hos hvilken importørerne køber enten direkte eller indirekte.
(187)
Det udvalg, der er nedsat ved grundforordningens artikel 15, stk. 1, har ikke afgivet udtalelse -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af citronsyre og trinatriumcitrat 2-hydrat i øjeblikket henhørende under KN-kode 2918 14 00 og ex 2918 15 00 (Taric-kode 2918150010) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af nedenstående virksomheder:
Virksomhed
Endelig antidumpingtold (%)
Taric-tillægskode
COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd. - No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, Anhui Province, Kina
35,7
A874
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. - No 106 Luzhong Large East Street, Laiwu City, Shandong Province, Kina
15,3
A880
RZBC Co., Ltd. - No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong Province, Kina
36,8
A876
RZBC (Juxian) Co., Ltd. - No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, Shandong Province, Kina
36,8
A877
TTCA Co., Ltd. - West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong Province, Kina
42,7
A878
Weifang Ensign Industry Co., Ltd. - No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, Shandong Province, Kina
33,8
A882
Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd. - No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu Province, Kina
32,6
A879
Alle andre virksomheder
42,7
A999
3. Uanset stk. 1 gælder den endelige antidumpingtold ikke for import af varer, der er overgået til fri omsætning i overensstemmelse med artikel 2.
4. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Importerede varer, der er angivet til overgang til fri omsætning og faktureret af virksomheder, som har afgivet tilsagn, der er godtaget af Kommissionen, og hvis navne er opført i gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/87, fritages fra den ved artikel 1 indførte antidumpingtold, forudsat at:
a)
varerne er fremstillet, afsendt og faktureret direkte af nævnte virksomheder til den første uafhængige kunde i Unionen, og
b)
en sådan import er ledsaget af en tilsagnsfaktura, der er en handelsfaktura, der som minimum indeholder de oplysninger og den erklæring, der er angivet i bilaget til denne forordning, og
c)
de varer, der angives og forelægges toldmyndighederne, svarer nøjagtigt til beskrivelsen på tilsagnsfakturaen.
2. Der opstår en toldskyld på tidspunktet for godtagelsen af angivelsen til overgang til fri omsætning:
a)
hvis det i forbindelse med den import, der er beskrevet i stk. 1, fastslås, at én eller flere betingelser i nævnte stykke ikke er opfyldt, eller
b)
hvis Kommissionen trækker sin godtagelse af tilsagnet tilbage i henhold til artikel 8, stk. 9, i forordning (EF) nr. 1225/2009 i en forordning eller en afgørelse, som henviser til særlige transaktioner, og erklærer de pågældende tilsagnsfakturaer for ugyldige.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 21. januar 2015.
PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/82
оd 21. siječnja 2015.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz limunske kiseline podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 i parcijalnim privremenim revizijama u skladu s člankom 11. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 4. i članak 11. stavke 2., 3. i 5.,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. Mjere na snazi
(1)
Vijeće je nakon antidampinškog ispitnog postupka („početni ispitni postupak”) Uredbom (EZ) br. 1193/2008 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz limunske kiseline trenutačno razvrstane u oznake KN 2918 14 00 i ex 2918 15 00, podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”) („početne mjere”). Te su mjere bile u obliku pristojbe ad valorem u rasponu od 6,6 % do 42,7 %.
(2)
Europska komisija („Komisija”) prihvatila je Odlukom 2008/899/EZ (3) preuzimanje obveza u pogledu cijena koje je ponudilo šest kineskih proizvođača izvoznika (uključujući skupinu proizvođača izvoznika) s Kineskom gospodarskom komorom za metale, minerale i kemikalije.
(3)
Komisija je Odlukom 2012/501/EU (4) povukla prihvaćanje obveze koju je ponudio jedan proizvođač izvoznik, tj. društvo Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd („Laiwu”).
1.2. Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera
(4)
Nakon objave obavijesti o skorom isteku (5) početnih mjera Komisija je 2. kolovoza 2013. primila zahtjev za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka tih mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe. Zahtjev su podnijela društva SA Citrique Belge i Jungbunzlauer Austria AG („podnositelji zahtjeva”) u ime proizvođača koji predstavljaju 100 % proizvodnje limunske kiseline u Uniji.
(5)
Zahtjev se temeljio na činjenici da bi istek mjera vjerojatno doveo do nastavka dampinga i ponavljanja štete industriji Unije.
1.3. Zahtjev za parcijalnu privremenu reviziju
(6)
Podnositelji zahtjeva podnijeli su i zahtjev za parcijalnu privremenu reviziju u skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe čiji bi opseg bio ograničen na ispitivanje dampinga povezanog s društvom Laiwu. Podnositelji zahtjeva dostavili su dokaze prima facie koji su pokazali da je društvo Laiwu od posljednjeg razdoblja ispitnog postupka povećalo proizvodni kapacitet i proširilo asortiman proizvoda.
(7)
Budući da je društvu Laiwu odobrena primjena tretmana tržišnog gospodarstva u početnom ispitnom postupku, podnositelji zahtjeva dostavili su izračun dampinške marže temeljen na usporedbi između izračunane uobičajene vrijednosti (troškovi proizvodnje, prodaje, opći i administrativni troškovi i dobit) u NRK-u u navodnom izostanku reprezentativne domaće prodaje i cijene izvoza društva Laiwu u Uniju. Ta je usporedba upućivala na to da se dampinška marža čini višom od trenutačne razine mjera. Stoga su podnositelji zahtjeva tvrdili da zadržavanje mjera na postojećoj razini, koja se temelji na razini prethodno utvrđenog dampinga, ne bi bilo dovoljno za nadoknadu učinaka štetnog dampinga. Podnositelji zahtjeva tvrdili su i da je moguće da društvo Laiwu više nije prihvatljivo za primjenu tretmana tržišnog gospodarstva.
1.4. Pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera i privremenih revizija
(8)
Komisija je 30. studenoga 2013. pokrenula antidampinški ispitni postupak u pogledu uvoza u Uniju limunske kiseline podrijetlom iz NRK-a („predmetna zemlja”) i objavila obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije (6) („obavijest o pokretanju postupka”). Pokretanje postupka sastojalo se od:
-
revizije zbog predstojećeg isteka mjera pokrenute na temelju članka 11. stavka 2. Osnovne uredbe,
-
parcijalne privremene revizije ograničene na ispitivanje dampinga društva Laiwu, pokrenute na temelju članka 11. stavka 3. Osnovne uredbe,
-
parcijalne privremene revizije ograničene na ispitivanje oblika mjera, koju je pokrenula Komisija na temelju članka 11. stavka 3. Osnovne uredbe, i
-
parcijalne privremene revizije ograničene na štetu, koju je pokrenula Komisija na temelju članka 11. stavka 3. Osnovne uredbe.
1.5. Zainteresirane strane
(9)
Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Nadalje, Komisija je o pokretanju ispitnog postupka službeno obavijestila podnositelje zahtjeva, proizvođače izvoznike koji su joj poznati, kineska nadležna tijela, poznate uvoznike i korisnike za koje se zna da se postupak na njih odnosi te ih pozvala na sudjelovanje. U obavijesti o pokretanju postupka Komisija je zainteresirane strane obavijestila o tome da je kao treću zemlju s tržišnim gospodarstvom predvidjela Kanadu („analogna zemlja”) u smislu članka 2. stavka 7. točke (a) Osnovne uredbe. Stoga je Komisija o pokretanju postupka obavijestila i proizvođače u Kanadi te ih pozvala na sudjelovanje.
(10)
Zainteresirane strane dobile su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje ispitnog postupka i zatražiti raspravu s Komisijom i/ili službenikom za rasprave u postupcima koji se odnose na trgovinu.
1.6. Uzorkovanje
(11)
Komisija je u obavijesti o pokretanju postupka navela da bi mogla provesti uzorkovanje proizvođača izvoznika i uvoznika u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.
1.6.1. Uzorkovanje uvoznika
(12)
Kako bi odlučila je li uzorkovanje potrebno i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave podatke određene u obavijesti o pokretanju postupka.
(13)
Šest nepovezanih uvoznika dostavilo je zatražene podatke i pristalo da ih se uključi u uzorak. U skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe Komisija je na temelju najveće količine uvoza u Uniju odabrala uzorak od troje nepovezanih uvoznika. U skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija se o odabiru uzorka savjetovala sa svim predmetnim uvoznicima koji su joj poznati. Nijedan od njih nije dostavio nikakve primjedbe.
1.6.2. Uzorkovanje proizvođača izvoznika u NRK-u
(14)
Kako bi odlučila je li uzorkovanje potrebno i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika u NRK-u zatražila da dostave podatke određene u obavijesti o pokretanju postupka. Uz to, Komisija je od Stalne misije NRK-a pri Europskoj uniji zatražila da utvrdi ostale proizvođače izvoznike koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku, ako postoje, i/ili da s njima stupi u kontakt.
(15)
Devet proizvođača izvoznika iz predmetne zemlje, od kojih su dva međusobno povezana, dostavilo je zatražene podatke i pristalo da ih se uključi u uzorak. S obzirom na složenost predmeta i strukturu predmetne industrije Komisija je odlučila da nije potrebno provesti uzorkovanje. Nijedan proizvođač izvoznik nije dostavio primjedbe na uzorkovanje. Sedam od devet proizvođača izvoznika dostavilo je odgovore na upitnik, a dvoje je povuklo pristanak na suradnju.
1.7. Obrazac zahtjeva za tretman tržišnog gospodarstva („MET”)
(16)
Za potrebe članka 2. stavka 7. točke (b) Osnovne uredbe Komisija je društvu Laiwu poslala obrazac zahtjeva za MET.
1.8. Odgovori na upitnik
(17)
Komisija je poslala upitnike sedmorici proizvođača izvoznika koji su surađivali kako bi procijenila vjerojatnost nastavka ili ponavljanja dampinga. Tih sedam proizvođača izvoznika dostavilo je odgovore. Komisija je društvu Laiwu poslala zaseban upitnik kako bi procijenila trajnu prirodu promijenjenih okolnosti u pogledu dampinga. Društvo je dostavilo odgovor.
1.9. Posjeti radi provjere
(18)
Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje dampinga, iz njega proizišle štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. Osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih društava:
(a) proizvođači iz Unije
-
S.A. Citrique Belge N.V., Tienen, Belgija,
-
Jungbunzlauer Austria AG, Beč, Austrija,
-
Jungbunzlauer Ladenburg GmbH, Ladenburg, Njemačka;
(b) uvoznici
-
Azelis SA, Luxembourg, Luksemburg,
-
RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Njemačka;
(c) korisnici
-
Bristol-Myers Squibb France Sarl, Rueil Malmaison, Francuska,
-
Procter & Gamble International Operations, Petit Lancy, Švicarska,
-
Reckitt Benckiser (ENA) BV, Schiphol, Nizozemska;
(d) proizvođači izvoznici iz NRK-a
-
Cofco Biochemical (Anhui) Co., Ltd., Bengbu,
-
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd., Laiwu,
-
RZBC Group, Rizhao,
-
Weifang Ensign Industry Co., Ltd., Changle, Weifang;
(e) proizvođači u analognoj zemlji
-
Jungbunzlauer Canada Inc., Port Colborne, Kanada.
1.10. Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje
(19)
Ispitnim postupkom o dampingu i šteti obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2012. do 30. rujna 2013. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2010. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).
2. PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
2.1. Predmetni proizvod
(20)
Predmetni je proizvod limunska kiselina (uključujući trinatrij citrat dihidrat) podrijetlom iz NRK-a, trenutačno razvrstana u oznake KN 2918 14 00 i ex 2918 15 00 („predmetni proizvod”).
(21)
Limunska kiselina upotrebljava se kao acidulant i regulator kiselosti s velikim brojem primjena, npr. u pićima, hrani, deterdžentima, kozmetičkim i farmaceutskim preparatima. Glavne sirovine za njezinu proizvodnju jesu šećer/šećer od šećerne trske, tapioka, kukuruz ili glukoza (dobivena iz žitarica) i različiti agensi za potopljenu mikrobnu fermentaciju ugljikohidrata.
2.2. Istovjetni proizvod
(22)
Ispitnim postupkom pokazalo se da sljedeći proizvodi imaju ista fizička, kemijska i tehnička svojstva te istu namjenu:
1.
predmetni proizvod;
2.
proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu NRK-a;
3.
proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu Kanade, koja je služila kao analogna zemlja; i
4.
proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.
23.
Komisija je stoga odlučila da su ti proizvodi istovjetni proizvodi u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
3. DAMPING
3.1. Vjerojatnost nastavka dampinga u okviru revizije zbog predstojećeg isteka mjera
(24)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija je ispitala postoji li trenutačno damping te je li vjerojatan nastavak ili ponavljanje dampinga nakon mogućeg isteka mjera koje su na snazi za uvoz iz NRK-a.
3.1.1. Uobičajena vrijednost
- Analogna zemlja
(25)
Budući da se NRK smatrao zemljom bez tržišnog gospodarstva, uobičajena vrijednost utvrđena je na temelju cijene u trećoj zemlji s tržišnim gospodarstvom u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe. Za te je potrebe bilo potrebno odabrati analognu zemlju (vidjeti uvodnu izjavu 9.).
(26)
U obavijesti o pokretanju postupka Komisija je obavijestila zainteresirane strane da je predvidjela Kanadu kao odgovarajuću analognu zemlju i pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe. Nijedna od njih nije dostavila primjedbe.
(27)
Kanada je služila kao analogna zemlja u početnom ispitnom postupku. Budući da je kanadsko društvo koje je izrazilo spremnost na suradnju bilo jedini proizvođač limunske kiseline u Kanadi i povezano s jednim od proizvođača podnositelja pritužbe, Komisija je ispitala mogućnosti za suradnju s drugim poznatim zemljama proizvođačima kao što su SAD, Brazil, Tajland i Ukrajina. Jedno brazilsko i jedno tajlandsko društvo izrazili su spremnost na suradnju, ali na kraju nisu dostavili odgovor na upitnik. Samo je jedini kanadski proizvođač limunske kiseline dostavio zatražene podatke.
(28)
Za razliku od SAD-a, Brazila, Tajlanda i Ukrajine, u Kanadi na snazi nema antidampinških pristojbi za uvoz limunske kiseline. Nadalje, za taj je proizvod uobičajena nulta carinska stopa (7).
(29)
Budući da na kanadskom tržištu postoji slobodno tržišno natjecanje, Komisija je zaključila da je Kanada odgovarajuća analogna zemlja u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe. Komisija je utvrdila uobičajenu vrijednost na temelju domaće prodaje nepovezanim kupcima kanadskog proizvođača.
(30)
Jedna vrsta proizvoda nije se proizvodila i prodavala u analognoj zemlji zbog čega je nije bilo moguće usporediti s tom vrstom proizvoda koja se proizvodila u NRK-u i izvozila u Uniju. Stoga je uobičajenu vrijednost za tu vrstu proizvoda trebalo izračunati prema članku 2. stavku 3. Osnovne uredbe na temelju troškova proizvodnje istovjetnog proizvoda proizvođača iz analogne zemlje uvećanih za razumni iznos za troškove prodaje, opće i administrativne troškove („POA”) i za dobit.
3.1.2. Izvozna cijena
(31)
Komisija je utvrdila izvoznu cijenu na temelju izvoznih cijena koje su stvarno platili ili koje trebaju platiti nepovezani kupci u Uniji. Svi proizvođači izvoznici koji surađuju, osim društva Laiwu, izvozili su u Uniju izravno nepovezanim kupcima u okviru uvjeta preuzimanja obveze.
3.1.3. Usporedba
(32)
Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu proizvođača izvoznika koji surađuju na temelju cijena franko tvornica.
(33)
Ako je to bilo potrebno radi osiguranja poštene usporedbe, Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje su utjecale na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Izvršene su prilagodbe za troškove prijevoza, osiguranja, manipulativne troškove, troškove utovara te popratne troškove, troškove pakiranja, kredita i bankovnih pristojbi.
3.1.4. Dampinška marža
(34)
Komisija je za proizvođače izvoznike koji surađuju usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda u analognoj zemlji s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste predmetnog proizvoda u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe.
(35)
Na temelju toga tijekom RIPR-a utvrđene su dampinške marže u iznosu do 38 % izražene u postocima cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno.
(36)
Razina suradnje bila je visoka jer je izvoz proizvođača izvoznika koji surađuju činio gotovo sav ukupan izvoz u Uniju tijekom RIPR-a.
(37)
Tim je izračunom utvrđen damping čak i za proizvođače izvoznike koji su podlijegali preuzimanju obveze u pogledu cijena. Podsjeća se da se najmanja uvozna cijena („NUC”) u okviru preuzimanja obveza u pogledu cijena temeljila na neštetnoj cijeni (pravilo niže pristojbe), što znači da tim preuzimanjem obveza nije u potpunosti uklonjen damping utvrđen tijekom početnog ispitnog postupka.
3.2. Razvoj uvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage
3.2.1. Vjerojatnost nastavka dampinga
(38)
U pogledu utvrđivanja izvoznih cijena, u trenutačnom ispitnom postupku nastojalo se utvrditi postoji li vjerojatnost nastavka dampinga. Utvrđivanje izvoznih cijena ne može biti ograničeno na ispitivanje prethodnog ponašanja izvoznika, nego se mora ispitati i vjerojatan razvoj izvoznih cijena u budućnosti. Drugim riječima, mora se utvrditi jesu li prethodne izvozne cijene pouzdani pokazatelj vjerojatnih budućih izvoznih cijena. U tom kontekstu podsjeća se da pet društava izvozi u Uniju u okviru preuzete obveze u pogledu cijena. Komisija je stoga ispitala jesu li ta preuzimanja obveze u prošlosti utjecala na izvozne cijene i na taj način ih učinila nepouzdanima za potrebe utvrđivanja budućeg izvoznog ponašanja.
(39)
Kako bi se ispitalo jesu li cijene izvoza u Uniju bile pouzdane i s obzirom na postojanje preuzimanja obveza u pogledu cijena, cijene izvoza u Uniju analizirane su u odnosu na NUC u okviru preuzetih obveza. Zapravo je bilo nužno utvrditi jesu li cijene izvoza u Uniju bile utvrđene na određenoj razini ponajviše zbog NUC-a utvrđenog na temelju preuzetih obveza u pogledu cijena, a time i jesu li bile održive ili nisu. U tom je pogledu Komisija na temelju ponderirane prosječne cijene na razini svakog društva razmotrila jesu li cijene izvoza u Uniju bile znatno više od NUC-a ili nisu. Komisija je razmotrila te cijene i u odnosu na cijene izvoza u treće zemlje.
(40)
Za sva društva koja su preuzela obvezu u pogledu cijena, cijene izvoza u Uniju bile su u prosjeku na razini NUC-a. Uz to, njihove cijene izvoza u Uniju bile su znatno više od cijena izvoza u treće zemlje. Posljedično, vrlo je vjerojatno da bi se u izostanku preuzimanja obveza cijene izvoza u Uniju približile razini cijena izvoza u ostale treće zemlje.
(41)
Stoga se smatralo da je na cijene izvoza u Uniju društava koja su preuzela obveze u pogledu cijena tijekom RIPR-a utjecalo to preuzimanje obveze zbog čega te cijene nisu bile dovoljno pouzdane za potrebe utvrđivanja vjerojatnosti nastavka dampinga u kontekstu revizije zbog predstojećeg isteka mjera.
(42)
U nedostatku pouzdane izvozne cijene za te kineske proizvođače izvoznike zbog postojanja preuzimanja obveze u pogledu cijena u ovom predmetu, Komisija je razmotrila drugu mogućnost za utvrđivanje izvozne cijene za potrebe procjene vjerojatnosti nastavka dampinga. Budući da su proizvođači izvoznici koji surađuju prodavali limunsku kiselinu na svjetskom tržištu, Komisija je ispitala jesu li izvozne cijene koje su stvarno platile ili koje trebaju platiti sve treće zemlje tijekom RIPR-a bile dampinške.
(43)
Komisija je usporedila te izvozne cijene s uobičajenom vrijednošću utvrđenom u analognoj zemlji (vidjeti uvodnu izjavu 26. et seq). Na taj način utvrđene dampinške marže iznose između 43 % i 85 %. Te su dampinške marže veće od onih utvrđenih na temelju cijena izvoza u Uniju tijekom RIPR-a (vidjeti uvodnu izjavu 36.).
3.2.2. Proizvodni kapacitet i potrošnja u predmetnoj zemlji
(44)
U zahtjevu za reviziju podnositelji zahtjeva procijenili su da je rezervni proizvodni kapacitet za limunsku kiselinu u NRK-u veći od ukupne godišnje potražnje za limunskom kiselinom u EU-u. Ukupni kapacitet za limunsku kiselinu procijenjen je na 1 800 000 tona. Komisija smatra da su podnositelji zahtjeva u procjenama precijenili taj rezervni kapacitet.
(45)
Unatoč tome, ispitnim postupkom pokazalo se da ti kineski proizvođači izvoznici zaista raspolažu znatnim rezervnim kapacitetom. Rezervni kapacitet proizvođača izvoznika koji surađuju u NRK-u iznosi oko 192 000 tona, što približno iznosi 41 % potrošnje u EU-u.
(46)
Nadalje, u studiji specifičnoj za industriju, tj. Priručniku kemijske ekonomike IHS-a (8), na koji su tijekom ispitnog postupka upućivale razne strane, procjena ukupnog godišnjeg kapaciteta u NRK-u u 2012. na razini je višestruko većoj od potrošnje na tržištu Unije. NRK je činio „59 % svjetske proizvodnje u 2012. te 69 % svjetskog kapaciteta, 74 % izvoza i 12 % potrošnje u 2012.” (9). Ti podaci upućuju na to da NRK sveukupno ima znatan proizvodni kapacitet.
(47)
Iako se očekuje da će se potrošnja u NRK-u povećati, u Priručniku kemijske ekonomike IHS-a procijenjeno je da će ukupna godišnja potrošnja u Kini biti znatno niža od potrošnje na tržištu Unije. Taj porast do 2018. neće premašiti trenutačnu potrošnju u Uniji.
(48)
Ti podaci potvrđuju da su kineska proizvodnja i kapacitet namijenjeni uglavnom za izvoz.
3.2.3. Odnos između cijena u Uniji i cijena u predmetnoj zemlji
(49)
Prema podacima o cijenama limunske kiseline prikupljenima tijekom ispitnog postupka kineske domaće cijene bile su oko 48 % niže od cijena na tržištu Unije u cjelini.
(50)
Tržište Unije stoga je i dalje privlačno za izvoz kineskih proizvođača izvoznika.
3.2.4. Odnos između cijena izvoza u treće zemlje i cijena na tržištu Unije
(51)
Tijekom RIPR-a cijene izvoza na tržišta trećih zemalja bile su u prosjeku 40 % niže od cijena izvoza u Uniju.
(52)
Postoji jak cjenovni poticaj za preusmjeravanje izvoza kineskih izvoznika u Uniju u slučaju stavljanja mjera izvan snage.
(53)
Taj zaključak dodatno potkrepljuje razina cijena izvoza društva Laiwu u Uniju te razlika između cijena koje društvo Laiwu naplaćuje za izvoz u Uniju i za izvoz u treće zemlje.
(54)
Niske cijene ograničenih količina izvoza u Uniju proizvođača izvoznika koji nisu surađivali u ovom ispitnom postupku jednako tako potkrepljuju prethodni zaključak.
3.2.5. Zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga
(55)
Ukupni proizvodni kapacitet (uključujući rezervni kapacitet) u NRK-u u usporedbi s veličinom tržišta Unije upućuje na to da bi se izvoz u Uniju vjerojatno povećao stave li se mjere izvan snage. Taj bi se izvoz vjerojatno nastavio po izrazito dampinškim cijenama.
(56)
Nakon objave zainteresirane strane osporile su nalaze da cijene za tržište EU-a ispod najmanje uvozne cijene (NUC) tijekom prošlih godina nisu održive i stoga bi se znatno snizile, pa bi se čak mogle približiti razini izvoznih cijena za treće zemlje. Osporile su i nalaz da bi se bez obnovljenih mjera kineski izvoz, koji je stabilan, količinski vjerojatno povećao te da bi se i dalje ostvarivao po dampinškim cijenama. Ispitnim postupkom jasno je utvrđeno da se damping nastavlja čak i na temelju izvoznih cijena koje se smatraju nepouzdanima zato što su napuhane najmanjim uvoznim cijenama iz preuzetih obveza. Utvrđeno je da su te cijene znatno više od izvoznih cijena za druga tržišta svih proizvođača izvoznika koji su preuzeli obveze. Ti proizvođači izvoznici redovito izvoze po cijenama koje su niže od cijena za EU. Nadalje, podsjeća se da je u početnom ispitnom postupku utvrđeno da se dampinški uvoz po niskim cijenama iz NRK-a u Uniju povećao za 37 % u razdoblju između 2004. i dvanaestomjesečnog razdoblja koje je završilo u lipnju 2007. (razdoblje početnog istražnog postupka) (10). Svi ti podatci, uz znatan neiskorišteni rezervni kapacitet u NRK-u koji se ne dovodi u pitanje, jasno govore u prilog nalazima da će se u slučaju ukidanja mjera izvoz u Uniju vjerojatno nastaviti s dampinškim cijenama i uz povećane količine.
3.3. Parcijalna privremena revizija ograničena na damping za društvo Laiwu
3.3.1. Uobičajena vrijednost
3.3.1.1. Tretman tržišnog gospodarstva („MET”)
(57)
U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (b) Osnovne uredbe Komisija je utvrdila može li se uobičajena vrijednost odrediti u skladu s člankom 2. stavcima od 1. do 6. Osnovne uredbe kad bi društvo Laiwu ispunjavalo kriterije iz članka 2. stavka 7. točke (c) Osnovne uredbe te bi mu se stoga mogao odobriti MET.
(58)
Ti kriteriji ukratko su određeni u nastavku u sažetom obliku samo radi lakšeg snalaženja:
-
poslovne odluke i troškovi donose se kao odgovor na tržišne signale i bez znatnog uplitanja država, a u troškovima glavnih ulaznih sirovina znatno se odražavaju tržišne vrijednosti,
-
poduzeća imaju jedinstven i transparentan sustav osnovnih računovodstvenih podataka koje revidiraju nezavisni revizori u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima, a koji se upotrebljavaju za sve potrebe,
-
nema znatnijeg narušavanja tržišnog natjecanja iz prijašnjeg sustava bez tržišnog gospodarstva,
-
pravna sigurnost i stabilnost osigurani su zakonima o stečaju i imovini, i
-
promjena valuta provodi se po tržišnim stopama.
(59)
Kako bi utvrdila jesu li ispunjeni kriteriji iz članka 2. stavka 7. točke (c) Osnovne uredbe, Komisija je od društva Laiwu zatražila da ispuni obrazac zahtjeva za MET. Društvo Laiwu dostavilo je odgovor unutar zadanog roka. Komisija je provjerila dostavljene podatke u poslovnim prostorijama društva Laiwu.
(60)
Komisija je utvrdila da društvo Laiwu nije ispunilo 2. i 3. kriterij za MET u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (c) Osnovne uredbe.
(61)
U pogledu 2. kriterija društvo nije uspjelo dokazati da vodi potpun sustav računovodstvenih podataka u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima. Uz to, u sustavu tog društva nedostajali su bitni dokumenti na temelju kojih bi se dokazalo da je taj sustav podataka točan i potpun. Društvo nije imalo dokumente kojima bi dokazalo određene unose u svojim računima. Nadalje, u njegovim financijskim izvještajima nije bilo izvještaja o promjenama kapitala za određena razdoblja. Zbog tih je nedostataka narušeno načelo vjerodostojnog prikazivanja računovodstvenih podataka i financijskih izvještaja te, što je još važnije, revizor to nije uočio. Posljedično, ni vođenje računovodstvene evidencije ni revizija nisu provedeni u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima.
(62)
Društvo Laiwu tvrdilo je da su njegovi računovodstveni podatci dostatno jasni za potrebe kineskih općeprihvaćenih računovodstvenih standarda. Društvo je usto tvrdilo i da nedosljednosti navedene u dokumentu o objavi MET-a nisu utjecale na pouzdanost njegovih računa. Društvo je smatralo da je računovodstvene standarde potrebno sagledati u kontekstu njihove namjene (npr. zaštite ulagača).
(63)
Komisija napominje da je u članku 2. stavku 7. točki (c) drugoj alineji Osnovne uredbe navedeno da poduzeća imaju jedinstven i transparentan sustav osnovnih računovodstvenih podataka koje revidiraju nezavisni revizori u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima. To zaista jest formalni zahtjev. Suprotno tvrdnji društva, računovodstvo mora biti u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima neovisno o statusu društva kako je utvrđen na temelju nacionalnog računovodstvenog prava.
(64)
Komisija nadalje smatra da računi društva Laiwu nisu vođeni u skladu s kineskim računovodstvenim pravom jer revizor nije imao primjedbe na kršenje kineskog računovodstvenog prava navedeno u uvodnoj izjavi 61.
(65)
S obzirom na prethodno navedeno, te je tvrdnje potrebno odbaciti.
(66)
U pogledu 3. kriterija društvo nije uspjelo dokazati da nije podlijegalo znatnim narušavanjima prenesenima iz netržišnog gospodarskog sustava. Točnije, društvo ostvaruje povlastice kao „poduzeće visoke i nove tehnologije” od povlaštenog režima poreza na dobit za poduzeća, što znatno utječe na njegovo financijsko stanje.
(67)
Društvo Laiwu tvrdilo je da se 3. kriterij za MET ne može odnositi na taj povlašteni porezni režim jer je taj režim oblik subvencije.
(68)
Komisija napominje da se procjenom u okviru 3. kriterija za MET nastoji utvrditi djeluju li na proizvođače znatna narušavanja tržišta prenesena iz prethodnog netržišnog gospodarskog sustava.
(69)
Državna potpora koju društvo Laiwu prima u obliku povlaštene stope poreza povlastica je trajne prirode na temelju članka 28. Zakona o porezu na dobit za poduzeća donesenog 2007. Ta se povlastica temelji na preambuli Ustava NRK-a, prema kojem „Partija mora podržavati i poboljšavati osnovni gospodarski sustav, u kojem javno vlasništvo igra glavnu ulogu, a usporedno se razvijaju različiti gospodarski sektori…”.
(70)
Jedna od svrha povlastice jest privlačenje kapitala po sniženim stopama. Zbog toga nastaje narušavanje kapitalnih tržišta. Sustav poreza na dobit kojim se daje prednost određenim društvima, a vlada ga smatra strateškim, upućuje na to da taj porezni sustav ne pripada tržišnom gospodarstvu, nego na njega i dalje znatno utječe državno planiranje, što je svojstvo netržišnog gospodarskog sustava. Komisija smatra da su narušavanja proizišla iz tog smanjenja poreza jednako tako značajna jer se zbog njih mijenja iznos dobiti prije oporezivanja koju društvo mora ostvariti kako bi bilo privlačno ulagačima.
(71)
S obzirom na prethodno navedeno, te je tvrdnje potrebno odbaciti.
(72)
Komisija je objavila rezultate ispitivanja u vezi s MET-om društvu Laiwu, nadležnim tijelima NRK-a i podnositeljima zahtjeva. Komisija ih je pozvala da dostave primjedbe i zatraže raspravu. Primljene primjedbe nisu bile takve prirode da bi promijenile privremene nalaze Komisije.
(73)
Društvo Laiwu tvrdilo je da je Komisija predložila da se MET odbije zbog razloga različitih od onih koji su doveli do pokretanja ispitnog postupka. Prema mišljenju društva Komisija je trebala ograničiti procjenu MET-a na 1. kriterij za MET.
(74)
Kao prvo, potrebno je napomenuti da je u članku 2. stavku 7. točki (c) navedeno pet kumulativnih kriterija koje je sve potrebno ispuniti kako bi se odobrio MET. Osim toga, teret dokazivanja na društvu je koje je zatražilo MET.
(75)
Uz to, u točki 5.2. obavijesti o pokretanju postupka (11) navedeni su razlozi za pokretanje koji se odnose na povećanje proizvodnog kapaciteta društva Laiwu i prošireni opseg proizvoda koji to društvo prodaje. Obaviješću o pokretanju postupka ni na koji se način ne ograničuje ispitni postupak na procjenu 1. kriterija za MET. Nadalje, prima facie dokazi procjenjuju se zasebno kako bi se opravdalo pokretanje ispitnog postupka. Procjena MET-a na temelju članka 2. stavka 7. Osnovne uredbe potpuna je procjena posluje li određeni proizvođač u uvjetima tržišnog gospodarstva kako je navedeno u točki 6.1.1.2. obavijesti o pokretanju postupka.
(76)
Konačno, Komisija napominje da je društvo Laiwu dostavilo obrazac zahtjeva za MET u kojem je tvrdilo da je ispunilo svih pet kriterija za MET. Na temelju relevantnih odredaba Osnovne uredbe od društva koje podnosi zahtjev za MET zahtijeva se da uspješno dokaže da posluje u uvjetima tržišnog gospodarstva, tj. na tom je društvu teret da na odgovarajući način dostatnim dokazima potkrijepi zahtjev za MET. Stoga je tvrdnja društva Laiwu odbačena.
(77)
Nakon što je državama članicama u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (c) dostavila podatke o analizi zahtjeva za MET, Komisija je obavijestila zainteresirane strane o konačnom utvrđivanju MET-a.
3.3.1.2. Analogna zemlja
(78)
U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe uobičajena vrijednost za društvo Laiwu utvrđena je na temelju cijene u trećoj zemlji s tržišnim gospodarstvom. U tu je svrhu Komisija kao treću zemlju s tržišnim gospodarstvom odabrala Kanadu (vidjeti uvodnu izjavu 26. et seq).
(79)
Komisija je utvrdila uobičajenu vrijednost na temelju domaće prodaje nepovezanim kupcima kanadskog proizvođača.
3.3.2. Izvozna cijena
(80)
Komisija je utvrdila izvoznu cijenu na temelju cijena koje su stvarno platili ili koje trebaju platiti nepovezani kupci u Uniji u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe.
3.3.3. Usporedba
(81)
Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu na temelju cijena franko tvornica.
(82)
Ako je to bilo potrebno radi osiguranja poštene usporedbe, Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje su utjecale na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Izvršene su prilagodbe za troškove prijevoza, osiguranja, manipulativne troškove, troškove utovara te popratne troškove, troškove pakiranja, kredita i bankovnih pristojbi.
3.3.4. Dampinška marža
(83)
Komisija je usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda u analognoj zemlji s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste predmetnog proizvoda u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe.
(84)
Na temelju toga ponderirana prosječna dampinška marža za društvo Laiwu izražena u postocima cijena CIF-a na granici Unije, neocarinjeno, iznosi 37,8 %.
3.3.5. Trajna priroda promijenjenih okolnosti
(85)
U skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe Komisija je analizirala može li se za promjenu u okolnostima u pogledu dampinga objektivno reći da je trajne prirode.
(86)
Razvoj društva Laiwu od najmanjeg do najvećeg proizvođača izvoznika u EU smatra se promjenom trajne prirode. To je društvo u odgovoru na upitnik i potvrdilo da će zadržati količinu izvoza i da neće promijeniti obrazac izvoza.
4. ŠTETA
4.1. Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji
(87)
Istovjetni su proizvod u Uniji tijekom RIPR-a proizvodila dva proizvođača. Oni predstavljaju „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.
(88)
Budući da industriju Unije čine samo dva proizvođača, sve brojke povezane s osjetljivim podacima morale su biti prikazane u obliku indeksa ili raspona radi zaštite povjerljivosti podataka.
4.2. Potrošnja u Uniji
(89)
Komisija je utvrdila potrošnju u Uniji zbrajanjem prodaje industrije Unije na tržištu Unije s uvozom iz NRK-a i ostalih trećih zemalja na temelju podataka Eurostata i odgovora na upitnike.
(90)
Potrošnja Unije razvijala se kako slijedi:
Tablica 1.
Potrošnja u Uniji
2010.
2011.
2012.
RIPR
Potrošnja u tonama (rasponi)
450 000-500 000
430 000-480 000
470 000-520 000
450 000-500 000
Indeks
100
95
105
101
Izvor: Odgovori na upitnik i Eurostat
(91)
Potrošnja tijekom razmatranog razdoblja mijenjala se za +/- 5 %. Međutim, taj razvoj ne pokazuje jasno kretanje kroz razmatrano razdoblje.
4.3. Uvoz iz predmetne zemlje
4.3.1. Količina i tržišni udjel uvoza iz predmetne zemlje
(92)
Komisija je utvrdila količinu uvoza na temelju podataka Eurostata i odgovora na upitnike. Tržišni udjel uvoza utvrđen je na temelju potrošnje u Uniji kako je navedeno uvodnoj izjavi 88. et seq.
(93)
Uvoz u Uniju iz predmetne zemlje razvijao se kako slijedi:
Tablica 2.
Količina uvoza i tržišni udjel
2010.
2011.
2012.
RIPR
Količina uvoza iz predmetne zemlje u tonama
202 391
176 451
206 222
183 026
Indeks
100
87
102
90
Tržišni udjel (raspon)
40 %-45 %
36 %-41 %
38 %-43 %
35 %-40 %
Indeks tržišnog udjela
100
92
97
90
Izvor: Eurostat
(94)
Količina uvoza mijenjala se tijekom razmatranog razdoblja. Činilo se da te promjene donekle prate kretanje potrošnje u Uniji. Kada je potrošnja u 2011. bila niska, uvoz iz Kine bio je na najnižoj razini. Kada je potrošnja u 2012. bila najveća, i kineski je uvoz dosegnuo najvišu razinu.
(95)
Kineski uvoz nije pratio to kretanje samo tijekom RIPR-a, kada je bio oko 10 % niži nego u 2010. unatoč usporedivoj potrošnji u Uniji. Unatoč tom smanjenju, kineski je uvoz zadržao znatan tržišni udjel od između 35 % i 45 % na tržištu Unije tijekom razmatranog razdoblja.
4.3.2. Cijene uvoza iz predmetne zemlje i obaranje cijena
(96)
Komisija je utvrdila cijene uvoza na temelju podataka Eurostata. Prosječna cijena uvoza u Uniju iz predmetne zemlje razvijala se kako slijedi:
Tablica 3.
Uvozne cijene
(EUR/toni)
2010.
2011.
2012.
RIPR
NRK
806
938
1 000
933
Indeks
100
116
124
116
Izvor: Eurostat
(97)
Uvozne cijene kineske limunske kiseline povećale su se za 24 % između 2010. i 2012. nakon čega su se smanjile za osam postotnih bodova između 2012. i RIPR-a. Tijekom razmatranog razdoblja te su cijene pratile razvoj cijena sirovina kao što je kukuruz.
(98)
Nakon objave jedna zainteresirana strana osporila je točnost podataka Eurostata, ali pritom nije dostavila nikakve konkretne dokaze u prilog svojim navodima. Stoga se ta tvrdnja ne može prihvatiti.
(99)
Komisija je utvrdila obaranje cijena tijekom RIPR-a uspoređujući:
1.
ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica; i
2.
odgovarajuće ponderirane prosječne cijene po vrsti proizvoda uvoza kineskih proizvođača koji surađuju prema prvom nepovezanom kupcu, utvrđene na temelju cijena CIF uz odgovarajuće prilagodbe za uobičajene carinske pristojbe i troškove uvoza.
(100)
Za proizvođače izvoznike koji ne sudjeluju u preuzimanju obveze iz uvodne izjave 2. za usporedbu je upotrijebljena cijena prema prvom nepovezanom kupcu u Uniji. Za proizvođače izvoznike koji sudjeluju u preuzimanju obveze u pogledu cijena nije bilo moguće upotrijebiti cijene naplaćene prvom nepovezanom kupcu u Uniji jer su na njih utjecali uvjeti tog preuzimanja obveze u pogledu cijena. Za te je izvoznike obaranje cijena utvrđeno na temelju cijene naplaćene prvom nepovezanom kupcu u trećim zemljama.
(101)
Nakon objave zainteresirane strane tvrdile su da je i za strane koje ne sudjeluju u preuzimanju obveze obaranje cijena trebalo utvrditi na temelju cijene naplaćene prvom nepovezanom kupcu u trećim zemljama. Međutim, ispitnim postupkom pokazano je da su strane koje ne sudjeluju u preuzimanju obveze naplaćivale znatno niže cijene od cijena koje su naplaćivale strane koje su preuzele obvezu. To upućuje na zaključak da na njihove cijene ne utječe preuzimanje obveze te se stoga mogu upotrijebiti za utvrđivanje obaranja cijena.
(102)
Usporedba cijena izvršena je za svaku vrstu zasebno za transakcije na istoj razini trgovine i prema potrebi odgovarajuće prilagođena za troškove provizije i usitnjavanja.
(103)
Nakon objave zainteresirane strane tvrdile su da prilagodba za usitnjavanje više nije opravdana jer limunsku kiselinu podrijetlom iz Kine više nije potrebno usitnjavati. Međutim, ispitnim postupkom utvrđeno je da, iako usitnjavanje nije uvijek nužno, i dalje postoje slučajevi kada je to potrebno, što opravdava primjenu prilagodbe.
(104)
Za proizvođače izvoznike koji nisu surađivali nije bilo moguće utvrditi obaranje cijena na temelju cijena po vrsti proizvoda jer ti podaci nisu bili dostupni. Stoga je obaranje cijena utvrđeno usporedbom ukupnih ponderiranih prosječnih prodajnih cijena i za proizvođače u Uniji i za kineske proizvođače izvoznike koji ne surađuju.
(105)
Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa proizvođača iz Unije tijekom RIPR-a. Taj je rezultat pokazao ukupnu ponderiranu prosječnu maržu obaranja cijena u iznosu između 20 % i 45 %.
4.4. Gospodarsko stanje industrije Unije
4.4.1. Opća napomena
(106)
U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je i procjenu svih gospodarskih čimbenika koji su imali utjecaj na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.
4.4.2. Proizvodnja, proizvodni kapaciteti iskorištenost kapaciteta
(107)
Ukupna proizvodnja Unije, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:
Tablica 4.
Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
2010.
2011.
2012.
RIPR
Količina proizvodnje u tonama (rasponi)
270 000-300 000
290 000-320 000
300 000-330 000
300 000-330 000
Indeks
100
106
108
107
Proizvodni kapacitet u tonama (rasponi)
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
Indeks
100
101
101
101
Iskorištenost kapaciteta - indeks
100
105
106
106
Izvor: Odgovori na upitnik
(108)
Količina proizvodnje općenito se razvijala pozitivno tijekom razmatranog razdoblja. Povećala se za 6 % između 2010. i 2011. uz manje promjene u kasnijim razdobljima.
(109)
Budući da se proizvodni kapacitet gotovo nije promijenio, iskorištenost kapaciteta odražavala je razvoj količine proizvodnje. Iskorištenost kapaciteta znatno se povećala za 5 % između 2010. i 2011. te se u sljedećim razdobljima gotovo nije mijenjala.
4.4.3. Količina prodaje i tržišni udjel
(110)
Količina prodaje industrije Unije i tržišni udjel razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:
Tablica 5.
Količina prodaje i tržišni udjel
2010.
2011.
2012.
RIPR
Ukupna količina prodaje na tržištu Unije - indeks
100
108
108
108
Tržišni udjel - indeks
100
111
102
107
Izvor: Odgovori na upitnik
(111)
Industrija Unije uspjela je povećati količinu prodaje za 8 % između 2010. i 2011. Nakon toga obujam prodaje ostao je na istoj razini do RIPR-a.
(112)
Tržišni udjel razvijao se na sličan način te se povećao za 7 % tijekom razmatranog razdoblja. Na tržišni su udjel u 2011. i 2012. utjecale promjene potrošnje u Uniji opisane u uvodnoj izjavi 91.
4.4.4. Rast
(113)
Industrija Unije uspjela je povećati i količinu prodaje za 8 % i tržišni udjel za 7 %. Količina proizvodnje istodobno se povećala na sličan način. Stoga je industrija Unije mogla iskoristiti prilike za rast i povećati tržišni udjel na relativno stabilnom tržištu.
4.4.5. Zapošljavanje i produktivnost
(114)
Zapošljavanje i produktivnost tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:
Tablica 6.
Zapošljavanje i produktivnost
2010.
2011.
2012.
RIPR
Broj zaposlenika - indeks
100
101
105
106
Produktivnost (tona po zaposleniku) - indeks
100
105
102
101
Izvor: Odgovori na upitnik
(115)
Zapošljavanje se razvijalo pozitivno tijekom razmatranog razdoblja i povećalo se za 6 %. Istodobno, produktivnost po zaposleniku ostala je relativno stabilna tijekom razmatranog razdoblja.
4.4.6. Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga
(116)
Dampinške marže utvrđene su znatno iznad razine de minimis. Utjecaj veličine stvarnih dampinških marži na industriju Unije ipak je bio ublažen jer je preuzimanje obveze u pogledu cijena utjecalo na razinu cijene brojnih kineskih proizvođača izvoznika. Za ostale proizvođače izvoznike štetni je učinak ublažen učinkom pristojbi. Stoga se može zaključiti da se industrija Unije oporavila od štete prouzročene prethodnim dampingom kineskih proizvođača izvoznika.
4.4.7. Cijene i čimbenici koji utječu na cijene
(117)
Prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:
Tablica 7.
Prodajne cijene u Uniji
2010.
2011.
2012.
RIPR
Jedinična prodajna cijena u Uniji (EUR/toni) - rasponi
1 000-1 150
1 050-1 200
1 150-1 300
1 150-1 300
Indeks
100
103
113
115
Jedinični trošak proizvodnje (EUR/toni) - rasponi
750-900
850-1 000
850-1 000
850-1 000
Indeks
100
113
111
115
Izvor: Odgovori na upitnik
(118)
Ponderirani prosječni jedinični trošak proizvodnje povećao se za 13 % između 2010. i 2011. te se nakon toga povećao za još dva postotna boda do RIPR-a.
(119)
Prodajne cijene razvijale su se na sličan način, ali oko godinu dana kasnije. Industrija Unije tek je u 2012. mogla u potpunosti prenijeti na kupce povećanje svojih troškova nastalo u 2011. To je dovelo do manje profitabilnosti u 2011. kako je prikazano u uvodnoj izjavi 120. et seq u nastavku.
4.4.8. Troškovi rada
(120)
Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:
Tablica 8.
Prosječni troškovi rada po zaposleniku
2010.
2011.
2012.
RIPR
Prosječne plaće po zaposleniku - indeks
100
103
114
118
Izvor: Odgovori na upitnik
(121)
Prosječni troškovi rada po zaposleniku ukupno su se povećali za 18 %, uglavnom zahvaljujući znatnom povećanju od 11 postotnih bodova između 2011. i 2012.
4.4.9. Zalihe
(122)
Razine zaliha proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:
Tablica 9.
Zalihe
2010.
2011.
2012.
RIPR
Završne zalihe u tonama - rasponi
14 000-16 000
14 000-16 000
17 000-19 000
22 000-24 000
Indeks
100
101
121
155
Izvor: Odgovori na upitnik
(123)
Završne zalihe proizvođača iz Unije znatno su se povećale tijekom razmatranog razdoblja. Na veću razinu zaliha na kraju RIPR-a utjecali su sezonski čimbenici. Iako su završne zalihe za ostala razdoblja evidentirane krajem prosinca, za kraj RIPR-a evidentiraju se krajem lipnja, netom prije razdoblja veće potražnje zbog povećane potrošnje pića i relativno niske proizvodnje zbog nadolazećih ljetnih praznika. Stoga je normalno da u tom dijelu godine postoji nešto viša razina zaliha.
4.4.10. Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
(124)
Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:
Tablica 10.
Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja
2010.
2011.
2012.
RIPR
Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (raspon)
12 %-17 %
7 %-12 %
12 %-17 %
12 %-17 %
Indeks
100
69
103
103
Novčani tok - indeks
100
50
86
80
Ulaganja - indeks
100
162
123
106
Povrat ulaganja - raspon
30 %-40 %
15 %-25 %
25 %-35 %
25 %-35 %
Indeks
100
59
93
90
Izvor: Odgovori na upitnik
(125)
Komisija je utvrdila profitabilnost industrije Unije iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Profitabilnost je bila na stabilnoj razini tijekom gotovo cijelog razmatranog razdoblja. Profitabilnost koju je ostvarila industrija Unije tijekom razmatranog je razdoblja premašila ciljnu dobit utvrđenu u početnom ispitnom postupku.
(126)
Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje djelatnosti. Njegov je razvoj bio na zadovoljavajućim razinama tijekom razmatranog razdoblja.
(127)
Povrat ulaganja dobit je u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Njegov je razvoj uvelike odražavao razvoj profitabilnosti te je ostao na zadovoljavajućim razinama tijekom gotovo cijelog razmatranog razdoblja.
(128)
Nijedan od proizvođača iz Unije nije prijavio poteškoće s prikupljanjem kapitala tijekom razmatranog razdoblja.
4.4.11. Zaključak o šteti
(129)
Većina pokazatelja štete kao što su proizvodnja, iskorištenost kapaciteta, količina prodaje, zapošljavanje, troškovi rada i prodajne cijene razvijali su se pozitivno. Iako je kretanje financijskih pokazatelja kao što su profitabilnost, novčani tok i povrat ulaganja bilo mješovito, njihove su apsolutne razine zadovoljavajuće i ne pokazuju znakove štete.
(130)
Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da se industrija Unije oporavila od štete proizišle iz prethodnog dampinga i ne trpi materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.
4.5. Vjerojatnost ponavljanja štete
(131)
Prethodna kretanja u pogledu cijena i količine uvoza predmetnog proizvoda iz Kine pokazuju da su, iako su kineski izvoznici zadržali znatnu prisutnost na tržištu Unije, mjere na snazi (pristojba i preuzimanje obveze) dovele do povećanja cijena i smanjenja količina. Industrija Unije bila je glavni korisnik tog razvoja, a tržišna prisutnost ostalih trećih zemalja ostala je relativno ograničena. To upućuje na to da je uklanjanje štete uglavnom posljedica postojanja mjera na snazi.
(132)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 45., proizvođači izvoznici iz NRK-a imaju rezervni kapacitet zahvaljujući kojem bi mogli vrlo brzo povećati svoj izvoz. Uz to, zbog isplativijih cijena na tržištu EU-a u usporedbi s većinom tržišta trećih zemalja, vjerojatno je da bi se znatne količine koje se trenutačno izvoze u te zemlje mogle preusmjeriti na tržište EU-a dopusti li se da isteknu antidampinške mjere.
(133)
Osim toga, veća međunarodna tržišta kao što su SAD, Brazil, Tajland i Ukrajina uvela su antidampinške pristojbe protiv kineske limunske kiseline. Stoga će kineskim proizvođačima izvoznicima biti teže prodavati na tim tržištima nego na nezaštićenom tržištu EU-a dopusti li se da antidampinške mjere isteknu.
(134)
Uz to, razine cijena kineskih proizvođača izvoznika koji ne podliježu preuzetim obvezama u pogledu cijena znatno su obarale cijene industrije Unije za 20 %-45 %. Slično tome, cijene koje su proizvođači izvoznici koji podliježu preuzetim obvezama u pogledu cijena naplaćivali tržištima trećih zemalja obarale su cijene industrije EU-a za 20 %-39 %. To pokazuje razine cijena s kojima bi u nedostatku mjera kineski proizvođači izvoznici vjerojatno ušli na tržište Unije.
(135)
Vjerojatnost jeftinog kineskog izvoza u nedostatku mjera potvrđuju brojni antidampinški ispitni postupci protiv kineske limunske kiseline u drugim zemljama navedeni u uvodnoj izjavi 133.
(136)
Kineski proizvođači izvoznici imaju mogućnost znatno povećati već znatan tržišni udjel po cijenama koje znatno obaraju cijene industrije Unije na štetu industrije Unije.
(137)
Nakon objave zainteresirane strane tvrdile su da kineski proizvođači izvoznici svoje cijene vjerojatno ne bi snizili na razine cijena koje prevladavaju na tržištima drugih trećih zemalja. Međutim, ta tvrdnja nije potkrijepljena činjenicama u ispitnom postupku. Kako se navodi u uvodnoj izjavi 134., marže obaranja cijena utvrđene za kineske proizvođače izvoznike koji nisu sudjelovali u preuzimanju obveze na tržištu Unije (20 %-45 %) vrlo su slične onima koje su utvrđene za kineske proizvođače izvoznike koji su preuzeli obveze na tržištima trećih zemalja (20 %-39 %). Stoga je vjerojatno da će se u nedostatku mjera kineske cijene na tržištu Unije približiti cijenama kineskih proizvođača izvoznika na drugim tržištima.
(138)
Stoga se može zaključiti da postoji vjerojatnost ponavljanja dampinga u slučaju isteka tih mjera.
5. INTERES UNIJE
(139)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li uvođenje antidampinških mjera na uvoz limunske kiseline podrijetlom iz NRK-a nakon nalaza trenutačne revizije zbog predstojećeg isteka mjera bilo u interesu Unije kao cjeline. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih interesa koji su uključeni uključujući interes industrije Unije, uvoznika i korisnika. Sve zainteresirane stranke dobile su priliku iznijeti stavove na temelju članka 21. stavka 2. Osnovne uredbe.
5.1. Interes industrije Unije
(140)
Oba proizvođača iz Unije koja zajedno čine 100 % proizvodnje u Uniji surađivala su u ovom ispitnom postupku. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 130., industrija Unije oporavila se od štete prouzročene prethodnim dampingom.
(141)
Industrija Unije uspjela se oporaviti od prethodne štete zahvaljujući mjerama koje su na snazi. Istodobno, industrija Unije pokazala je da je njezin rad održiv kad ne podliježe nepoštenom tržišnom natjecanju nastalom zbog dampinškog uvoza.
(142)
Istodobno, uklanjanje mjera vrlo bi vjerojatno dovelo do povećanja nepoštenog tržišnog natjecanja zbog dampinškog kineskog uvoza, čime bi se doveo u opasnost nastavak rada preostalih proizvođača u industriji koja je inače održiva. Podsjeća se da su tri proizvođača iz Unije zatvorila svoja postrojenja prije uvođenja mjera protiv kineskog uvoza.
(143)
Stoga se zaključuje da je u interesu Unije da se zadrže mjere na snazi.
5.2. Interes nepovezanih uvoznika
(144)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 13., šest je nepovezanih uvoznika dostavilo odgovor na uzorkovanje. Uzorkovanje je provedeno na trima najvećim uvoznicima, ali jedan uvoznik na kraju nije dostavio smislen odgovor na upitnik. Konačni se uzorak sastojao od preostalih dvaju uvoznika.
(145)
Oba uvoznika trguju širokim rasponom proizvoda. Značajnost limunske kiseline u njihovu ukupnom prometu uvelike se razlikuje. Za jednog uvoznika limunska kiselina čini nebitan dio ukupnog prometa, a za drugog je ona jedan od najvažnijih proizvoda.
(146)
Nijedan od tih dvaju uvoznika u uzorku ne protivi se izričito mjerama na snazi, ali su upozorili na to da je trenutačna razina NUC-a previsoka, što dovodi do znatne dobiti za industriju Unije. Ti su uvoznici stoga zatražili smanjenje razine NUC-a.
5.3. Interes korisnika
(147)
Komisija je zaprimila šest potpunih odgovora od korisnika, i to uglavnom od kemijskih i farmaceutskih industrija. Iako je industrija hrane i pića nesumnjivo najveći korisnik limunske kiseline koji čini najmanje 50 % ukupne potrošnje, nijedan korisnik iz te industrije nije u potpunosti surađivao.
(148)
Korisnici su bili zabrinuti u pogledu sigurnosti opskrbe. Jedna se zabrinutost odnosila na nemogućnost industrije Unije da u potpunosti opskrbljuje tržište Unije. Međutim, mjerama na snazi nije zaustavljen ulazak znatne količine kineskog uvoza na tržište Unije, čime je omogućena opskrba dijela tržišta koji industrija Unije ne može opskrbljivati.
(149)
Za veliku skupinu korisnika kao što su industrija hrane i pića te farmaceutske industrije limunska je kiselina samo neznatno potrebna u proizvodnji njihovih proizvoda. Prema njihovu mišljenju nije jednostavno zamijeniti limunsku kiselinu, zbog čega je sigurnost opskrbe često važnija od cijene. Financijski učinak mjera na te korisnike beznačajan je zbog vrlo male važnosti limunske kiseline u njihovim strukturama troškova.
(150)
Za korisnike koji proizvode kemijske proizvode koji čine oko 25 % ukupne potrošnje u EU-u limunska je kiselina srednje važna te čini oko 5 % troškova sirovina. Oni misle da nije potrebno zadržati antidampinške mjere. Neki su korisnici naglasili i dobro financijsko stanje proizvođača u EU-u. Učinak mjera na te korisnike znatniji je od učinka na industriju hrane i pića te farmaceutske industrije. Unatoč tome, podaci koje su dostavili korisnici koji surađuju proizvođači kemijskih proizvoda pokazuju da su ti korisnici uspjeli ostvariti zadovoljavajuću dobit unatoč mjerama na snazi. Stoga se smatra da je učinak mjera na te korisnike ograničen.
(151)
Nakon objave zainteresirane strane iz industrije deterdženata tvrdile su da je troškovni udjel limunske kiseline za određene proizvode viši od navedenog prosječnog udjela od 5 %. Te strane međutim nisu dostavile dokaze kojima bi potkrijepili tvrdnju da je prosjek za industriju deterdženata konkretno drugačiji od udjela od 5 % za kemijsku industriju općenito. Stoga se smatra da su zaključci za kemijsku industriju konkretno primjenjivi i na industriju deterdženata.
(152)
Nakon objave zainteresirane strane tvrdile su i da će buduća zabrana fosfata u deterdžentima za automatske perilice rublja od 2017. dovesti do povećane potrošnje limunske kiseline u Uniji. Premda je jasno da će dotad fosfate trebati zamijeniti drugim tvarima, još nije jasno hoće li se fosfati zamijeniti limunskom kiselinom ili nekim drugim tvarima. Te strane nisu dostavile ni činjenične dokaze o sveukupnom utjecaju navedene zamjene.
(153)
U smislu ravnoteže, pozitivan učinak mjera na industriju Unije nesumnjivo nadmašuje ograničen ili nebitan negativni utjecaj mjera na snazi na korisnike.
5.4. Izvori opskrbe na tržištu Unije
(154)
Zainteresirane strane žalile su se na navodni nedostatak tržišnog natjecanja na tržištu Unije. Istina je da u EU-u postoje samo dva proizvođača. Kako bi se zadovoljila potražnja korisnika u EU-u, na tržištu Unije potreban je uvoz koji najvećim dijelom dolazi iz NRK-a.
(155)
Međutim, to što su u Uniji ostala samo dva proizvođača, posljedica je dampinških praksi kineskih proizvođača izvoznika koje su dovele do mjera koje se revidira. Na početku razmatranog razdoblja početnog ispitnog postupka, u 2004., u Uniji je postojalo pet proizvođača koji su se na tržištu natjecali sa znatnim količinama dampinškog kineskog uvoza. Tijekom sljedećih godina (2004.-2007.), kad je Unija bila izložena velikim količinama izrazito dampinškog izvoza iz NRK-a, tri su proizvođača iz Unije bila prisiljena napustiti tržište, što je dovelo do trenutačnog duopola.
(156)
Od uvođenja mjera na snazi bilo je moguće zaustaviti smanjivanje broja proizvođača u Uniji. Kad bi se kineskim proizvođačima izvoznicima dopustilo da ponovno pokrenu dampinšku praksu u neograničenim količinama, industrija Unije ponovno bi počela trpjeti štetu, što bi uključivalo gubitak tržišnog udjela pred kineskim uvozom.
(157)
Proizvođači iz Unije nemaju dostatan kapacitet za potpuno zadovoljavanje potražnje na tržištu Unije (vidjeti prethodnu izjavu 107.). Unatoč postojanju mjera na snazi, kineski je uvoz nastavio ulaziti na tržište Unije u znatnim količinama te je njegov tržišni udjel iznosio između 35 % i 45 % tijekom razmatranog razdoblja, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 93.
(158)
U nedostatku mjera jedina bi dva preostala proizvođača iz EU-a mogla biti jednako tako prisiljena napustiti tržište EU-a. U takvom bi scenariju korisnici u EU-u postali još ovisniji o jedinom izvoru uvoza, NRK-u, što ne bi bilo u interesu Unije s obzirom na prethodno navedenu važnost sigurnosti opskrbe.
5.5. Zaključak o interesu Unije
(159)
Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi na temelju kojih bi se zaključilo da zadržavanje mjera na snazi za uvoz limunske kiseline podrijetlom iz NRK-a nije u interesu Unije.
6. ANTIDAMPINŠKE MJERE
6.1. Privremena revizija ograničena na štetu
(160)
Većina kineskih proizvođača izvoznika koji surađuju sudjeluje u preuzimanju obveze iz uvodne izjave 2. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 41., ispitnim postupkom revizije pokazalo se da su njihove cijene izvoza u EU utvrđene na temelju tih preuzetih obveza u pogledu cijena u okviru kojih su utvrđene najmanje uvozne cijene („NUC”). Stoga se njihove izvozne cijene nisu smatrale dostatno pouzdanima za potrebe analize vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga u specifičnim okolnostima ovog ispitnog postupka. Jednako tako, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 100., te izvozne cijene ne mogu se smatrati pouzdanim pokazateljem za provedbu pouzdanog i značajnog izračuna obaranja cijena. Zbog istog razloga te cijene nisu dostatno pouzdane za izračun nove razine uklanjanja štete.
(161)
Za kineskog proizvođača izvoznika koji surađuje, a nije preuzeo obvezu u pogledu cijena, društvo Laiwu, preuzimanje obveze u pogledu cijena nije utjecalo na njegove izvozne cijene zbog čega te cijene nije bilo moguće upotrijebiti za utvrđivanje nove razine uklanjanja štete.
6.2. Razina uklanjanja štete
(162)
Kako bi se utvrdila razina mjera, Komisija je prvo utvrdila iznos pristojbi koji je potreban kako bi se izbjeglo ponavljanje štete za industriju Unije.
(163)
Šteta se ne bi ponovila ako bi industrija Unije bila u mogućnosti pokriti troškove proizvodnje i ostvariti dobit prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda na tržištu Unije kakvu bi pod uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja razumno mogla ostvariti industrija te vrste u tom sektoru, tj. u odsutnosti dampinškog uvoza. Profitna marža utvrđena u tu svrhu u početnom ispitnom postupku iznosila je 6 %.
(164)
Na temelju toga Komisija je izračunala neštetnu cijenu istovjetnog proizvoda za industriju Unije oduzimanjem stvarne profitne marže ostvarene tijekom RIPR-a od prodajnih cijena Unije i zamijenila tu ostvarenu maržu prethodno navedenom profitnom maržom od 6 %.
(165)
Jedna je zainteresirana strana tvrdila da je profitna marža prije oporezivanja od 6 % preniska zato što se preostalom dobiti nakon oporezivanja zbog visoke stope poreza ne osiguravaju potrebna sredstva.
(166)
S tim u vezi, profitna marža upotrijebljena za utvrđivanje razine uklanjanja štete odražava profitnu maržu u slučaju kada nema dampinškog uvoza. Zainteresirana strana nije dostavila dokaze kojima bi pokazala da profitna marža od 6 %, stvarna profitna marža koju je industrija Unije ostvarila kada nije bilo dampinškog uvoza utvrđena u početnom ispitnom postupku, nije primjerena za ovu svrhu.
(167)
Komisija je zatim utvrdila razinu uklanjanja štete na temelju usporedbe ponderirane prosječne uvozne cijene društva Laiwu, kako je utvrđena za izračun obaranja cijena, s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji je na tržištu Unije prodavala industrija Unije tijekom RIPR-a. Sve razlike proizišle iz te usporedbe izražene su kao postotak ponderirane prosječne uvozne vrijednosti CIF.
6.3. Konačne antidampinške mjere
(168)
Potrebno je uvesti konačne antidampinške mjere za društvo Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. na uvoz predmetnog proizvoda u skladu s pravilom niže pristojbe iz članka 9. stavka 4. Osnovne uredbe. Komisija je usporedila maržu štete i dampinšku maržu. Stopu pristojbe potrebno je postaviti na razinu dampinga ili razinu uklanjanja štete, ovisno o tome koja je niža.
(169)
Na temelju prethodno navedenog konačna stopa antidampinške pristojbe, izražena na razini cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, trebala bi iznositi:
Društvo
Dampinška marža
Razina uklanjanja štete
Konačna antidampinška pristojba
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd.
37,8 %
15,3 %
15,3 %
(170)
U okviru revizije zbog predstojećeg isteka mjera, kao što je predviđeno člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, potrebno je zadržati antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz limunske kiseline podrijetlom iz NRK-a. Podsjeća se da se te mjere sastoje od pristojbe ad valorem prema različitim stopama i obvezama u pogledu cijena za određena društva.
(171)
Pojedinačne stope antidampinške pristojbe određene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. One stoga odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u odnosu na ta društva. Stope pristojbi primjenjuju se isključivo na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz predmetne zemlje koji proizvode navedeni pravni subjekti. Uvoz predmetnog proizvoda koji proizvodi bilo koje društvo koje nije posebno navedeno nazivom i adresom u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s tima posebno navedenima, trebao bi podlijegati stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Taj uvoz ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi antidampinške pristojbe.
(172)
Društva mogu zahtijevati primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako promijene naziv ili adresu subjekta. Zahtjev se mora poslati Komisiji (12). Zahtjev mora sadržavati sve bitne podatke kojima se dokazuje da ta promjena nema utjecaj na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva ili adrese društva ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, obavijest o promjeni naziva ili adrese bit će objavljena u Službenom listu Europske unije.
(173)
Dva proizvođača izvoznika obavijestila su Komisiju o promjeni adrese. Jedan od njih obavijestio je Komisiju i o promjeni svojeg naziva. Te promjene ne utječu na njihovo poslovanje u pogledu predmetnog proizvoda.
(174)
Jedan proizvođač izvoznik ne bi više trebao imati pravo na pojedinačnu stopu pristojbe jer je prestao poslovati.
(175)
Nalazi iz uvodnih izjava 173. i 174. objavljeni su, a na njih nisu zaprimljene primjedbe.
7. OBLIK MJERA
(176)
U okviru revizije oblika mjera Komisija je razmotrila postavljanje NUC-a u okviru preuzetih obveza. Točnije, Komisija je ispitala mehanizam indeksiranja.
(177)
NUC je početno bio indeksiran na temelju promjena cijena kukuruza u SAD-u. Kad su uvedene početne mjere, proizvođači izvoznici koji su ponudili preuzimanje obveze u pogledu cijena nisu mogli pronaći javni referentni izvor za cijene kukuruza u EU-u. Takav je izvor sada dostupan te se smatra primjerenijim s obzirom na to da se NUC temelji na neštetnoj cijeni industrije Unije.
(178)
Komisija je ispitala i varijablu indeksiranja za potrošnju sirovina po toni limunske kiseline i smatrala ju je točnom.
(179)
Nakon objave zainteresirane strane tvrdile su da je umjesto opisanog indeksiranja NUC-a trebalo primijeniti fiksnu minimalnu cijenu ili indeksirati na temelju cijena drugih sirovina, a ne samo kukuruza, jer svi proizvođači iz Unije ne upotrebljavaju kukuruz kao sirovinu u proizvodnji limunske kiseline. Međutim, s obzirom na znatne promjene troškova proizvodnje i cijena limunske kiseline, fiksna minimalna cijena mogla bi u kratkom roku zastarjeti i postati nerazumno visoka ili niska. Nadalje, ne smatra se primjerenim indeksirati sirovinu razmjerno stabilnih cijena dok se cijene limunske kiseline znatno mijenjaju, a pritom za tu sirovinu ne postoje pouzdani javno dostupni izvori.
(180)
Stoga se smatra da fiksna minimalna cijena ili indeksiranje na temelju drugih sirovina nije opravdanija od indeksiranja na temelju cijena kukuruza. Budući da kukuruz nije osnovna sirovina svim proizvođačima iz Unije, smatralo se primjerenim revidirati varijablu indeksiranja za potrošnju sirovina kako bi se bolje uzela u obzir ponderirana prosječna potrošnja kukuruza u industriji Unije i razvoj neštetne cijene industrije Unije u cjelini.
(181)
U okviru privremene parcijalne revizije ograničene na štetu Komisija je utvrdila novu neštetnu cijenu za industriju Unije. Na temelju toga potrebno je revidirati NUC i ažurirati ga kako bi preuzete obveze u pogledu cijena ostale na snazi.
(182)
Nakon konačne objave pet proizvođača izvoznika koji su surađivali, uključujući skupinu proizvođača izvoznika za koje trenutačno važi preuzeta obveza, zajedno s Kineskom gospodarskom komorom za metale, minerale i kemikalije (vidjeti uvodne izjave 2. i 3.), ponudili su novo prihvatljivo preuzimanje obveze u vezi s cijenom.
(183)
Komisija je Provedbenom odlukom (EU) 2015/87 (13), prihvatila te nove ponude za preuzimanje obveza kojima su zamijenjene preuzete obveze na snazi. Novim ponudama o preuzimanju obveza uklanja se štetni učinak dampinga i u dovoljnoj mjeri ograničava rizik izbjegavanja mjera.
(184)
Kako bi se Komisiji i carinskim tijelima dodatno omogućio učinkovit nadzor poštovanja preuzetih obveza nad trgovačkim društvima, kada se zahtjev za puštanjem u slobodni promet predoči nadležnom carinskom tijelu, izuzeće od antidampinških mjera mora biti uvjetovano:
i.
predočenjem računa na temelju preuzete obveze, što je račun koji sadržava barem dijelove s popisa i izjavu propisanu u Prilogu;
ii.
činjenicom da uvezenu robu proizvode, otpremaju i za nju izdaju račun navedena društva izravno prvom nepovezanom kupcu u Uniji; i
iii.
činjenicom da roba prijavljena i predočena carinskim tijelima točno odgovara opisu na računu na temelju preuzete obveze.
Ako prethodno navedeni uvjeti nisu ispunjeni, odgovarajuća antidampinška pristojba primjenjuje se u trenutku prihvaćanja izjave za puštanje u slobodni promet.
(185)
Prema članku 8. stavku 9. Osnovne uredbe, kad god Komisija povuče odluku o prihvatu preuzete obveze nakon povrede upućivanjem na konkretne poslove te izjavi da su odgovarajući računi na temelju preuzete obveze nevaljani, carinski dug nastaje u trenutku prihvaćanja izjave o puštanju tih poslova u slobodni promet.
(186)
Uvoznici bi trebali znati da carinski dug može nastati, kao uobičajeni rizik trgovine, u trenutku prihvaćanja prijave za puštanje u slobodni promet, kako je opisano u uvodnim izjavama 184. i 185., čak i ako je Komisija prihvatila ponudu za preuzimanje obveze proizvođača od kojeg su oni izravno ili neizravno kupovali.
(187)
Odbor osnovan člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe nije donio mišljenje,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz limunske kiseline i trinatrij citrat dihidrata trenutačno razvrstanih u oznake KN 2918 14 00 i ex 2918 15 00 (oznaka TARIC 2918150010), podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
2. Stope konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode u nastavku navedena društva, sljedeće su:
Društvo
Konačna antidampinška pristojba (%)
Dodatna oznaka TARIC
COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd. - No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, Anhui Province, NRK
35,7
A874
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. - No 106 Luzhong Large East Street, Laiwu City, Shandong Province, NRK
15,3
A880
RZBC Co., Ltd. - No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong Province, NRK
36,8
A876
RZBC (Juxian) Co., Ltd. - No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, Shandong Province, NRK
36,8
A877
TTCA Co., Ltd. - West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong Province, NRK
42,7
A878
Weifang Ensign Industry Co., Ltd. - No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, Shandong Province, NRK
33,8
A882
Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd. - No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu Province, NRK
32,6
A879
Sva ostala društva
42,7
A999
3. Neovisno o stavku 1., konačna antidampinška pristojba ne primjenjuje se na uvoz pušten u slobodni promet u skladu s člankom 2.
4. Ako nije drukčije određeno, primjenjuju se relevantne odredbe koje su na snazi za carinske pristojbe.
Članak 2.
1. Uvoz prijavljen za puštanje u slobodni promet za koji su račune izdala društva od kojih je Komisija prihvatila preuzimanje obveza i čiji su nazivi navedeni u Provedbenoj odluci (EU) 2015/87 izuzet je iz antidampinške pristojbe uvedene člankom 1. pod uvjetom:
(a)
da su ga navedena društva proizvela, otpremila i za njega izdala račun izravno prvom nepovezanom kupcu u Uniji; i
(b)
da je taj uvoz popraćen računom na temelju obveze, odnosno trgovačkim računom koji sadržava najmanje elemente te izjavu propisane u Prilogu ovoj Uredbi; i
(c)
da roba koja je prijavljena i predočena carinskim tijelima točno odgovara opisu na računu na temelju obveze.
2. Carinski dug nastaje u trenutku prihvaćanja prijave za puštanje u slobodan promet:
(a)
kada se utvrdi, u pogledu uvoza opisanog u stavku 1., da jedan ili više uvjeta navedenih u tom stavku nije ispunjeno; ili
(b)
kada se Komisija prema članku 8. stavku 9. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 povuče iz prihvaćene preuzete obveze uredbom ili odlukom koja se odnosi na konkretne poslove i izjavi da su odgovarajući računi na temelju preuzete obveze nevaljani.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 21. siječnja 2015.