KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1313/2014
af 10. december 2014
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse typer tilberedte eller konserverede citrusfrugter (mandariner osv.) med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 2, og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
1.1. Gældende foranstaltninger
(1)
Ved forordning (EF) nr. 1355/2008 (2) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af visse typer tilberedte eller konserverede citrusfrugter med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«). Foranstaltningerne indførtes i form af en specifik told pr. virksomhed på mellem 361,4 EUR pr. ton og 531,2 EUR pr. ton af varens nettovægt.
(2)
Disse foranstaltninger blev annulleret af EU-Domstolen den 22. marts 2012 (3), men blev genindført den 18. februar 2013 ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 158/2013 (4).
1.2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(3)
Den 12. august 2013 modtog Kommissionen efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb af de gældende endelige antidumpingforanstaltninger (5) en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Anmodningen blev indgivet af Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados (»FENAVAL«) på vegne af producenter, der tegner sig for over 75 % af den samlede EU-produktion af visse typer tilberedte eller konserverede citrusfrugter.
(4)
Anmodningen var begrundet med, at de endelige antidumpingforanstaltningers udløb sandsynligvis ville medføre fortsat dumping og fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.
1.3. Indledning af en udløbsundersøgelse
(5)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at indlede en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 25. oktober 2013 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (6) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
1.4. Undersøgelse
1.4.1. Nuværende undersøgelsesperiode og betragtet periode
(6)
Undersøgelsen af fortsat dumping omfattede perioden fra 1. oktober 2012 til 30. september 2013 (»den nuværende undersøgelsesperiode«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fornyet skade, omfattede perioden fra 1. oktober 2009 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).
1.4.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(7)
Kommissionen underrettede officielt følgende parter om indledningen af udløbsundersøgelsen: ansøgeren, EU-producenterne og deres respektive sammenslutninger, de kendte eksporterende producenter i Kina og i de potentielle referencelande, ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører og deres respektive sammenslutninger, leverandører til EU-producenter og deres respektive sammenslutninger, en EU-forbrugersammenslutning, som, den vidste, var berørt af sagen, samt repræsentanterne for det eksporterende land. Disse parter fik mulighed for at give deres mening til kende skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(8)
På baggrund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Kina og ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører blev det anset for hensigtsmæssigt at undersøge, om der burde foretages stikprøveudtagning, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at foretage stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve, blev disse parter anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af undersøgelsen og give Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen.
(9)
Da der kun var én gruppe af eksporterende producenter i Kina, som indsendte de oplysninger, der blev anmodet om, blev det ikke fundet nødvendigt at udtage en stikprøve af eksporterende producenter.
(10)
For så vidt angår ikke forretningsmæssigt forbundne importører, blev der identificeret 32, som blev opfordret til at indgive oplysninger i forbindelse med stikprøven. Syv af dem gav sig til kende og indgav de nødvendige oplysninger med henblik på stikprøveudtagningen. Ud af dem var der tre, der blev udvalgt til at indgå i stikprøven, men kun to bekræftede inden for fristen deres villighed til at deltage i stikprøveøvelsen.
(11)
På grundlag af ovenstående sendte Kommissionen spørgeskemaer til interesserede parter og til de parter, der havde givet sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget besvarelser fra fem EU-producenter, den samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina, to ikke forretningsmæssigt forbundne importører, otte leverandører til EU-producenterne, én sammenslutning af leverandører til EU-producenterne og én producent i referencelandet.
(12)
To sammenslutninger af importører gav sig til kende som interesserede parter. Fem ikke forretningsmæssigt forbundne importører fremsatte også bemærkninger.
(13)
For så vidt angår referencelandsproducenter, blev fire virksomheder udvalgt og indbudt til at indsende de nødvendige oplysninger. Kun én af disse virksomheder indsendte de oplysninger, der blev anmodet om, og indvilligede i at modtage kontrolbesøg.
(14)
Kommissionen efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå sandsynligheden for fortsat dumping og sandsynligheden for fornyet skade samt Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende interesserede parter:
a)
EU-producenter:
-
Halcon Foods S.A.U., Murcia, Spanien
-
Conservas y Frutas S.A., Murcia, Spanien
-
Agricultura y Conservas S.A., Algemesí (Valencia), Spanien
-
Industrias Videca S.A., Villanueva de Castellón (Valencia), Spanien
b)
Eksporterende producent i Kina:
-
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd., Kina, og dennes forretningsmæssigt forbundne virksomhed Zhejiang Merry Life Food Co.,Ltd.
c)
Ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører:
-
Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co KG, Hamburg, Tyskland
-
I. Schroeder KG (GmbH & Co), Hamburg, Tyskland
d)
Producent i referencelandet:
-
Frigo-Pak Gida Maddeleri Sanayi Ve Ticaret A.S., Tyrkiet.
1.5. Fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og høringer
(15)
Den 13. oktober 2014 fremlagde Kommissionen de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke den påtænkte at indføre antidumpingtold (»den endelige fremlæggelse af oplysninger«). Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger fremsatte flere interesserede parter skriftlige bemærkninger, hvori de gav udtryk for deres synspunkter vedrørende de endelige konklusioner. Parter, der anmodede herom, fik lejlighed til at blive hørt. Der var tre importører, som anmodede om og blev indrømmet en fælles høring under overværelse af høringskonsulenten i handelsprocedurer. En europæisk sammenslutning af erhvervsdrivende anmodede om og blev indrømmet en høring med Kommissionens tjenestegrene.
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
2.1. Den pågældende vare
(16)
Den pågældende vare i denne undersøgelse er den samme som i den oprindelige undersøgelse, dvs. tilberedte eller konserverede mandariner (herunder tangeriner og satsumas), klementiner, wilkings og andre lignende krydsninger af citrusfrugter, ikke tilsat alkohol, også tilsat sukker eller andre sødemidler, og som defineret i KN-position 2008, med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»den pågældende vare«), i øjeblikket henhørende under KN-kode 2008 30 55, 2008 30 75 og ex 2008 30 90.
(17)
Den pågældende vare fremstilles ved at pille og opskære visse typer små citrusfrugter (hovedsagelig satsumas) i segmenter, der derefter pakkes i sukkersirup, juice eller vand i forskellige størrelser for at opfylde de specifikke krav på de forskellige markeder.
(18)
Satsumas, klementiner og andre små citrusfrugter er almindeligt kendt under det kollektive navn »mandariner«. De fleste af disse forskellige typer frugt kan anvendes friske eller til forarbejdning. De minder om hinanden, og tilberedt eller konserveret anses de derfor for at være én og samme vare.
2.2. Samme vare
(19)
EU-producenterne hævdede, at den importerede vare og EU-varen er identiske med følgende begrundelse:
-
Begge varer har de samme eller næsten de samme fysiske egenskaber som f.eks. smag, form, størrelse og konsistens.
-
De sælges gennem de samme eller lignende kanaler, og de konkurrerer hovedsagelig på prisen.
-
Begge varer har samme eller lignende endelige anvendelsesformål.
-
De er let indbyrdes udskiftelige.
-
De tariferes under de samme KN-koder, for så vidt angår toldformål.
(20)
Visse importører hævdede derimod, at den importerede vare er af højere kvalitet, da den indeholder færre brudte segmenter (højst 5 %) og har en bedre smag, et bedre udseende og en bedre struktur end EU-varen. Det blev også hævdet, at den importerede vare afviger med hensyn til lugt fra EU-varen.
(21)
Kommissionen undersøgte disse påstande og konkluderede ud fra de foreliggende data, at EU-erhvervsgrenens påstande, jf. betragtning 19, er korrekte.
(22)
For så vidt angår importørernes påstande, måtte de afvises af følgende grunde:
a)
En række kvalitetsforskelle med hensyn til mængden af brudte segmenter, smag, udseende, lugt og struktur påvirkede ikke de grundlæggende egenskaber ved varen. Den importerede vare er stadig indbyrdes udskiftelig med og tjener samme eller lignende endelige anvendelsesformål som EU-varen. EU-producenterne solgte faktisk deres vare, også med en højere andel af brudte segmenter, i den betragtede periode både til importørerne og til de samme kategorier af brugere/forbrugere (f.eks. supermarkedskæder og industribagerier), som importørerne også leverede til. Desuden bekræftede en supermarkedskæde i Den Europæiske Union også, at den solgte varen med oprindelse i Europa og i Kina under samme varemærke.
b)
Den højeste mængde på 5 % brudte segmenter er ikke et særligt træk udelukkende ved den importerede vare. Faktisk viste undersøgelsen, at EU-producenterne tilbød en bred vifte af kvaliteter med forskellige procentandele af brudte segmenter, herunder kvaliteter, der indeholdt højst 5 % brudte segmenter. Nogle importører købte den vare, som indeholdt højst 5 % brudte segmenter, af EU-producenterne.
(23)
Derfor anses, som i den oprindelige undersøgelse, den importerede vare og den vare, der produceres af EU-erhvervsgrenen, for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
3. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT DUMPING
3.1. Indledende bemærkninger
(24)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om det var sandsynligt, at de eksisterende foranstaltningers udløb ville føre til fortsat dumping.
(25)
Som nævnt i betragtning 9 var det ikke nødvendigt at udtage en stikprøve af eksporterende producenter i Kina, da der kun var én gruppe af virksomheder, som var samarbejdsvillige. Denne gruppe af virksomheder tegnede sig for omkring 12 %-20 % (angivet som et interval af fortrolighedshensyn) af importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode.
3.2. Dumpingimport i den nuværende undersøgelsesperiode
3.2.1. Referenceland
(26)
I henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes den normale værdi på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et egnet tredjeland med markedsøkonomi (»referencelandet«) eller prisen ved salg fra et sådant tredjeland til andre lande, herunder Unionen, eller, hvis dette ikke er muligt, på ethvert andet rimeligt grundlag, herunder den pris, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen.
(27)
I indledningsmeddelelsen oplyste Kommissionen, at den påtænkte at benytte Tyrkiet som egnet referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina, og opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil.
(28)
Der blev ikke modtaget bemærkninger vedrørende Tyrkiet som foreslået referenceland. Ingen af de interesserede parter foreslog alternative producenter af samme vare i referencelandet.
(29)
Én af de kontaktede tyrkiske eksporterende producenter - Frigo-pak - indsendte en fuldstændig besvarelse af spørgeskemaet inden for fristen og accepterede et kontrolbesøg i sine lokaler.
3.2.2. Normal værdi
(30)
Den normale værdi blev fastsat på grundlag af efterprøvede oplysninger fra producenten i Tyrkiet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Denne virksomhed solgte ikke samme vare på hjemmemarkedet, og den normale værdi blev derfor beregnet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3, på grundlag af produktionsomkostningerne plus et rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (SA&G), jf. artikel 2, stk. 6, litra b), og en rimelig fortjenstmargen, jf. artikel 2, stk. 6, litra c). Den SA&G-sats, der blev anvendt, er den SA&G-sats, som denne producent opnåede på sit hjemmemarkedssalg af andre varer på dåse, og som udgjorde 10 %-20 % (angivet som et interval af fortrolighedshensyn). Den fortjenstmargen, der blev anvendt, er den samme som den, der blev anvendt i den oprindelige undersøgelse, nemlig 6,8 %, hvilket er den fortjeneste, som EU-erhvervsgrenen opnåede, før den blev forvoldt skade fra dumpingimporten fra Kina.
3.2.3. Eksportpris
(31)
Den samarbejdsvillige eksporterende producents eksportsalg til Unionen foregik direkte til uafhængige kunder i Unionen. Eksportprisen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, fastsat på grundlag af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales for varen, når den sælges til eksport fra Kina til Unionen.
3.2.4. Sammenligning
(32)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget på ab fabrik-basis.
(33)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen hos den samarbejdsvillige eksporterende producent blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle i transport- og forsikringsomkostninger, provision og bankgebyrer, som påvirkede priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.
3.2.5. Dumpingmargen
(34)
Dumpingmargenen blev beregnet ud fra en sammenligning mellem det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportprisen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11.
(35)
For den samarbejdsvillige eksporterende producent viste denne sammenligning, at der forekom dumping. Dumpingmargenen udgjorde over 60 %.
(36)
For Kina som helhed fastslog en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige eksportpris for import fra Kina af den pågældende vare, jf. Eurostat, og en vejet gennemsnitlig normal værdi beregnet for referencelandet (behørigt justeret for at afspejle det sandsynlige varesortiment i importen fra Kina med henblik på varesortimentet i forbindelse med den samarbejdsvillige eksporterende producents EU-salg af sammenlignelige varetyper) også betydelig dumping på endnu højere niveauer.
(37)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger hævdede en europæisk erhvervsorganisation, at den i modsætning til de kinesiske eksporterende producenter og de spanske producenter ikke havde mulighed for at efterprøve de nøjagtige beregninger (dumping og skade), og bad derfor Kommissionen om at fremlægge nærmere oplysninger om dumpingberegningen. Under en høring under overværelse af høringskonsulenten var der tre importører, som også gav udtryk for, at de ville have foretrukket at modtage nærmere oplysninger om dumpingberegningen.
(38)
I den forbindelse bør det bemærkes, at de data, hvorpå Kommissionen baserede sine beregninger, indeholder forretningshemmeligheder og fortrolige oplysninger. Den samarbejdsvillige eksporterende producent, der leverede dataene, har på behørig vis modtaget en specifik fremlæggelse af de nærmere oplysninger om dumping- og skadesberegningen og har ikke fremsat bemærkninger eller anmodninger om præcisering. Kommissionen kan ikke stille disse data til rådighed for andre interesserede parter uden at tilsidesætte deres fortrolige karakter. Kommissionen underrettede imidlertid alle interesserede parter om, hvilken metode den havde anvendt, jf. betragtning 30-36 ovenfor. Høringskonsulenten underrettede på nævnte høring importørerne om muligheden for at anmode ham om at efterprøve Kommissionens beregning, hvis de havde betænkeligheder med hensyn til dens nøjagtighed. De tre importører anmodede imidlertid ikke høringskonsulenten om at gribe ind i den forbindelse.
(39)
Under alle omstændigheder beregnede den europæiske erhvervsorganisation selv en dumpingmargen ved at sammenligne Eurostats gennemsnitlige importpriser fra Kina med Eurostats gennemsnitlige importpriser fra Tyrkiet. Ifølge denne erhvervsorganisation tyder en sådan sammenligning på et lavere dumpingniveau på omkring 30 %. I så henseende bør det for det første bemærkes, at i en udløbsundersøgelse er det nøjagtige dumpingniveau af mindre betydning end i forbindelse med en undersøgelse, hvor toldsatsen fastsættes. For det andet byggede Kommissionens beregning, jf. betragtning 30-33 ovenfor, på »rigtige« data for den normale værdi fra den samarbejdsvillige og efterprøvede tyrkiske producent, og sammenligningen med de kinesiske eksportpriser blev foretaget på et detaljeret niveau. Derfor anses de data, hvorpå Kommissionen bygger sin beregning, for meget mere pålidelige og præcise end det skøn, som sammenslutningen fremkommer med i sine bemærkninger til fremlæggelsen.
(40)
Under høringen med høringskonsulenten var der endvidere tre importører, som hævdede, at der ikke fandt dumping sted. De byggede denne påstand på det forhold, at Kommissionen havde konstateret, at den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producents gennemsnitlige salgspriser til en række vigtige ikke-EU-markeder lå under de gennemsnitlige salgspriser til EU-markedet. Denne påstand må afvises, da dumping er salg på et givet marked til priser under den normale værdi, ikke til priser, der er lavere end de priser, som blev opnået på andre tredjelandsmarkeder.
3.3. Udviklingen i importen ved ophævelse af foranstaltningerne
3.3.1. Indledende bemærkning
(41)
Ud over konstateringen af forekomsten af dumping i den nuværende undersøgelsesperiode undersøgtes også sandsynligheden for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne ophævedes, og følgende elementer blev analyseret: produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Kina, mængden af og priserne på dumpingimport fra Kina samt EU-markedets tiltrækningskraft i forbindelse med importen fra Kina.
(42)
I en stor del af NUP var der ingen gældende foranstaltninger i EU, da de var blevet annulleret, jf. betragtning 2 ovenfor. I den periode uden foranstaltninger toppede importen i 2011/12 efterfulgt af et fald i resten af den nuværende undersøgelsesperiode. Dette afspejler faktisk en lageropbygningseffekt snarere end en reel vækst/et reelt fald i forbruget og tilskrives det høje niveau af import fra Kina, der forefandtes mellem marts og juli 2012, hvor foranstaltningerne ikke var i kraft.
3.3.2. De kinesiske producenters produktion, hjemmemarkedsforbrug og eksportkapacitet
(43)
For så vidt angår den samlede kinesiske produktionskapacitet og den uudnyttede kapacitet, modtog Kommissionen ingen oplysninger fra nogen af de kinesiske producenter eller andre interesserede parter. I overensstemmelse grundforordningens artikel 18 drog Kommissionen sine konklusioner ud fra de foreliggende faktiske oplysninger.
(44)
Ifølge den rapport, som blev offentliggjort af Foreign Agricultural Service of the US Department of Agriculture (FSA/USDA), som indgik i anmodningen om fornyet undersøgelse, og som også er offentligt tilgængelig (7), voksede mængden af friske mandariner til forarbejdning, dvs. produktion af mandariner på dåse, i Kina med 27 % mellem 2009/10 (520 000 ton) og den nuværende undersøgelsesperiode (660 000 ton). Produktionen af mandariner på dåse fra Kina fulgte en lignende tendens. Ifølge rapporten øgede Kina produktionen af mandariner på dåse fra 347 000 ton i 2009/10 til 440 000 ton i den nuværende undersøgelsesperiode. Ifølge rapporten vurderedes det kinesiske hjemmemarkedsforbrug af mandariner på dåse til at være på omkring 100 000-150 000 ton i 2013/14. Da en anden offentligt tilgængelig kilde vurderede hjemmemarkedsforbruget til at være på 50 000-100 000 ton (8), forekommer et skønnet hjemmemarkedsforbrug på 100 000 ton at være rimeligt. I betragtning af ovenstående oplysninger vurderes mængden af kinesiske mandariner på dåse til eksport at være på omkring 340 000 ton i den nuværende undersøgelsesperiode.
(45)
Andre tilgængelige kilder indeholder let afvigende skøn vedrørende mængden af kinesiske mandariner på dåse til eksport mellem 2009 og 2014 (9). På trods af disse forskelle viser de imidlertid alle, at mængden af kinesiske mandariner på dåse til eksport var på mindst 300 000 ton pr. indberettet årlig sæson mellem 2009 og 2013. Ingen af kilderne antyder, at mængden af kinesiske mandariner på dåse til eksport ville blive væsentligt reduceret fremover.
3.3.3. EU-markedets tiltrækningskraft
(46)
Selv om importen fra Kina i den nuværende undersøgelsesperiode var på 19 253 ton, viser importdata fra den oprindelige undersøgelse, der dækker perioden 2002-2007, at kinesiske producenter kan afsætte over 60 000 ton pr. sæson til EU-markedet, hvilket bekræftes af importdata fra Eurostat for sæson 2011/2012. Desuden viser det høje importniveau i 2011/12, en periode, hvor foranstaltningerne ikke var gældende størstedelen af tiden (dvs. fra den 22. marts 2012), at Unionen er et attraktivt marked for kinesiske producenter med hensyn til priser, og at betydelige mængder kinesisk dumpingimport ville nå EU-markedet, hvis de nuværende antidumpingforanstaltninger ophæves.
(47)
Det forhold, at Kina i perioden 2002-2007 (hvor der ikke var indført antidumpingforanstaltninger) eksporterede betydeligt flere mandariner på dåse i gennemsnit pr. sæson (36 % flere) end i perioden 2009-2013 (hvor der blev pålagt told, undtagen mellem 22. marts 2012 og 23. februar 2013), skønt den samlede mængde til eksport fra Kina på verdensplan var lavere i den første periode end i den anden, bekræfter yderligere sandsynligheden for, at de kinesiske producenter vil øge deres eksportmængder til Unionen til det niveau, man oplevede i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, hvis foranstaltningerne ophæves.
3.3.4. Eksportpriser til tredjelande
(48)
Med hensyn til eksporten til tredjelande viste undersøgelsen, at den samarbejdsvillige virksomheds gennemsnitlige salgspriser ved eksport til en række vigtige markeder (som f.eks. Japan, Malaysia, Filippinerne, Thailand) lå under de gennemsnitlige salgspriser til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode. Det kan derfor forventes, at den samarbejdsvillige eksporterende producent i en situation uden foranstaltninger ville omdirigere i hvert fald en del af eksporten til Unionen.
(49)
Også de kinesiske eksportstatistikker for tilberedte og/eller konserverede citrusfrugter i hermetisk lukket emballage viser, at der er en sandsynlighed for omdirigering af eksport fra Kina til Unionen. Ud fra disse statistikker anslås det, at der blev solgt omkring 20 000 ton af den pågældende vare til eksportmarkeder til gennemsnitspriser, som er lavere end dem i EU, i den nuværende undersøgelsesperiode, selv om der ikke var nogen antidumpingtold på importen fra Kina på disse markeder. I den nuværende undersøgelsesperiode ville denne mængde svare til EU-erhvervsgrenens hjemmemarkedssalg og 71 % af EU-erhvervsgrenens samlede produktion. Ud fra størrelsen af det nuværende europæiske marked for mandariner på dåse (samlet EU-forbrug: 44 523 ton) og ifølge oplysninger fra de kinesiske eksportstatistikker ville mængden af den nuværende eksport fra Kina til EU plus den potentielle mængde, som det giver økonomisk mening at omdirigere til Unionen, med andre ord næsten dække hele EU-efterspørgslen efter mandariner på dåse.
3.3.5. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping
(50)
Undersøgelsen har bekræftet, at importen fra Kina fortsatte med at trænge ind på EU-markedet til dumpingpriser i den nuværende undersøgelsesperiode. I betragtning af den fortsatte dumping, det forhold, at EU-markedet er et betydeligt marked, som var interessant for de kinesiske eksportører tilbage i tiden, og at produktionskapaciteten i Kina ligger over det samlede EU-forbrug samt de kinesiske producenters påviste vilje og evne til hurtigt at øge eksporten til Unionen, hvis der er et incitament, konkluderes det, at der er en sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne ophæves.
4. SKADE
4.1. Generelle bemærkninger
(51)
Mandariner høstes om efteråret og om vinteren, og høst- og forarbejdningssæsonen starter i begyndelsen af oktober og slutter omkring udgangen af januar (for visse sorter februar eller marts) det følgende år. De fleste købs- (f.eks. ikke forretningsmæssigt forbundne importørers) og salgskontrakter forhandles i de første måneder af hver sæson. Praksis i mandarinkonservesindustrien er at benytte sæsonen (perioden fra 1. oktober i et år til 30. september i det følgende år) som sammenligningsgrundlag. Som i den oprindelige undersøgelse benyttede Kommissionen denne praksis i sin analyse.
4.2. EU-produktion og EU-erhvervsgren
(52)
I den nuværende undersøgelsesperiode blev samme vare fremstillet i Unionen af fem producenter. Den samlede EU-produktion af samme vare i den nuværende undersøgelsesperiode blev fastlagt ud fra spørgeskemabesvarelserne fra fire individuelle producenter, som blev efterprøvet under et kontrolbesøg på stedet. Produktionen hos den sidste producent, som ikke udviste tilstrækkelig samarbejdsvilje, og hos hvem der ikke blev foretaget et kontrolbesøg på stedet, blev fastlagt ud fra spørgeskemabesvarelsen fra denne producent krydstjekket med klagen. På dette grundlag blev den samlede EU-produktion anslået til at være på omkring 28 500 ton i den nuværende undersøgelsesperiode.
(53)
Det konkluderes, at ovennævnte EU-producenter, der tegner sig for den samlede EU-produktion, udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
4.3. Åbenbart forbrug på EU-markedet
(54)
EU-forbruget blev fastlagt ud fra importdata som angivet af Eurostat på Taric- (Fællesskabets integrerede toldtarif) niveau og således nøjagtigt sammenfaldende med definitionen af den pågældende vare - og ud fra EU-erhvervsgrenens EU-salgsmængder.
(55)
Det bør bemærkes, at selv om analysen er baseret på sæsoner snarere end kalenderår, afspejler ovennævnte metode ikke nødvendigvis forbruget på industrielt bruger-/forbrugerniveau. I betragtning af det sæsonbetingede udsving i råvarerne (frisk frugt) er det almindelig praksis i sektoren både for importører og EU-producenter at opbygge lagre, når frisk frugt kommer på dåse, og sælge de forarbejdede varer til distributører eller industrielle brugere i løbet af året. Forbruget kan således af og til blive berørt af lageropbygningseffekter.
(56)
På det grundlag udviklede EU-forbruget sig således i den betragtede periode:
Tabel 1
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Nuværende undersøgelsesperiode
EU-forbrug (ton)
66 487
72 618
90 207
44 523
Indeks: 2009/10 = 100
100
109
136
67
(57)
I den betragtede periode lå EU-forbruget af citrusfrugter gennemsnitligt på lidt under 70 000 ton. Importen toppede imidlertid i 2011/12, fulgt af et fald i den nuværende undersøgelsesperiode. Denne udvikling afspejler faktisk en lageropbygningseffekt snarere end en reel vækst/et reelt fald i forbruget og tilskrives det høje niveau af import fra Kina, der forefandtes mellem marts og juli 2012, hvor foranstaltningerne midlertidigt ikke var gældende, jf. betragtning 2. Den toppende import i 2011/12 blev udlignet af et lavere importniveau i den nuværende undersøgelsesperiode og dermed et lavere EU-forbrug.
(58)
En række importører hævdede, at de ikke havde foretaget lageropbygning. De gjorde ligeledes gældende, at siden 6. oktober 2011, hvor generaladvokaten afgav udtalelse i sag C-338/10, havde de allerede været overbevist om, at Domstolen ville annullere foranstaltningerne. De udsatte derfor toldbehandlingen af den pågældende vare, indtil Domstolen havde truffet endelig afgørelse.
(59)
I den forbindelse bør der mindes om, at lageropbygning kan defineres som opbygning og oplagring af en reserveforsyning. De data, som Kommissionen er i besiddelse af, viser, at siden annulleringen af foranstaltningerne den 22. marts 2012 havde der fundet en massiv import sted af den pågældende vare frem til juli 2012, gennemsnitligt på omkring 9 000 ton pr. måned. Derefter og frem til udgangen af NUP faldt det gennemsnitlige importniveau til kun omkring 1 650 ton pr. måned, hvilket var omkring 2 000 ton mindre pr. måned i forhold til gennemsnitsimportniveauet i perioden forud for annulleringen af foranstaltningerne. Kommissionen konkluderede, at for at nå et så betydeligt niveau af månedlig import inden for en relativt kort periode måtte importørerne have opbygget lagre med store mængder af den pågældende vare. Dette blev også bekræftet af visse importører, der indrømmede, at de havde trukket toldbehandlingen, da det gik op for dem, at antidumpingtolden ville blive annulleret. Derfor måtte påstanden om, at importørerne ikke foretog lageropbygning, afvises.
4.4. Import til Unionen fra Kina
(60)
I betragtning af, at der kun var én gruppe af kinesiske eksportører, som samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, og at denne gruppe tegnede sig for omkring 12 %-20 % (angivet som et interval af fortrolighedshensyn) af den samlede import fra Kina i den nuværende undersøgelsesperiode, blev det konkluderet, at Eurostats data (Taric- (Fællesskabets integrerede toldtarif) kodeniveau om nødvendigt) var de mest nøjagtige og den bedste informationskilde med hensyn til importmængder og -priser. Den samarbejdsvillige kinesiske eksportørs individuelle priser blev ikke desto mindre også undersøgt.
4.4.1. Mængde og markedsandel
(61)
Mængden af import fra Kina og den tilsvarende markedsandel udviklede sig som følger i den betragtede periode:
Tabel 2
Import fra Kina
2009/10
2010/11
2011/12
Nuværende undersøgelsesperiode
Importmængde (ton)
47 235
41 915
59 613
19 294
Indeks: 2009/10 = 100
100
89
126
41
Markedsandel
71 %
57,7 %
66,1 %
43,3 %
(62)
Efter indførelsen af antidumpingforanstaltningerne i 2008 fulgte mængden af import fra Kina generelt en nedadgående tendens. Der mindes om, at importen i den oprindelige undersøgelsesperiode (2006/07) udgjorde 56 108 ton.
(63)
Som forklaret ovenfor toppede importen imidlertid i 2011/12. Dette var klart en følge af ophævelsen af antidumpingforanstaltningerne i marts 2012. Når man ser på den månedlige udvikling i importen fra Kina ud fra Eurostats data, svingede den månedlige import fra Kina ganske rigtigt mellem 2 000 og 6 000 ton, men nåede niveauer på mellem 6 000 og 12 000 ton i perioden marts 2012-juli 2012 (i gennemsnit næsten 9 000 ton pr. måned). I den forbindelse bør det bemærkes, at foranstaltningerne blev annulleret i marts 2012 og genindført i februar 2013, men registrering blev indført den 29. juni 2012 (10), hvilket havde en afdæmpende virkning på importen.
(64)
I lighed med importmængden fulgte Kinas markedsandel en nedadgående tendens i den betragtede periode og faldt fra 71 % til 43 %. Selv i betragtning af virkningen af det usædvanlige importniveau fra Kina i 2011/12 og i den nuværende undersøgelsesperiode faldt markedsandelen fra omkring 70 % i 2009/10 til et gennemsnit på 55 % i de følgende år.
4.4.2. Pris og prisunderbud
Tabel 3
Import fra Kina
2009/10
2010/11
2011/12
Nuværende undersøgelsesperiode
Gennemsnitlig importpris (EUR pr. ton)
677
744
1 068
925
Indeks: 2009/10 = 100
100
110
158
137
(65)
Som det fremgår af tabellen ovenfor, voksede priserne på importen fra Kina i den betragtede periode med 37 %. Det bør dog bemærkes, at priserne steg betydeligt frem til perioden 2011/12 og derefter faldt i den nuværende undersøgelsesperiode.
(66)
Da den eneste samarbejdsvillige eksportørs importmængde kun tegnede sig for omkring 12 %-20 % (angivet som et interval af fortrolighedshensyn) af importen fra Kina i den fornyede undersøgelsesperiode, blev forekomsten af prisunderbud undersøgt også for den samlede eksport fra Kina ud fra importstatistikker.
(67)
Til dette formål blev de samarbejdsvillige EU-producenters vejede gennemsnitlige salgspriser til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige cif- (omkostninger, forsikring og fragt) priser på importen fra Kina som oplyst af Eurostat. Disse cif-priser blev justeret for at dække omkostninger i forbindelse med fortoldning, nemlig toldtarif og omkostninger, der påløb efter importen.
(68)
På dette grundlag viste sammenligningen, at importen af den pågældende vare i den nuværende undersøgelsesperiode underbød EU-erhvervsgrenens priser med 4,8 %, når beregningerne tager hensyn til virkningen af den gældende antidumpingtold. Underbudsmargenen når imidlertid op på 28 %, hvis importpriserne betragtes uden antidumpingtold.
(69)
Hvis man betragter de importpriser, som den samarbejdsvillige kinesiske eksportør har indberettet, behørigt justeret, kan man konstatere en underbudsmargen på 14 % i den nuværende undersøgelsesperiode, selv når der tages højde for gældende antidumpingtold. Hvis man ser bort fra virkningen af antidumpingtolden, nåede underbudsmargenen et niveau på 20 %. Det bør bemærkes, at størstedelen af denne eksport i den nuværende undersøgelsesperiode fandt sted, mens foranstaltningerne var annulleret.
4.5. Import til Unionen fra andre tredjelande
(70)
I den betragtede periode tegnede importen fra andre tredjelande sig aldrig for en markedsandel på over 11,2 %. Størstedelen af denne import (mindst 89 % i den betragtede periode) var fra Tyrkiet.
Tabel 4
2009/10
2010/11
2011/12
Nuværende undersøgelsesperiode
Importmængde fra andre tredjelande (ton)
4 033
8 078
10 090
4 717
Indeks: 2009/10 = 100
100
200
250
117
Markedsandel
6,1 %
11,1 %
11,2 %
10,6 %
4.6. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(71)
Undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten på EU-erhvervsgrenen omfattede en vurdering af alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der havde indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
(72)
Selv om alle fem EU-producenter indsendte en spørgeskemabesvarelse, blev én af producenternes spørgeskemabesvarelse ikke anset for at kunne anvendes fuldt ud, da dennes besvarelse ikke blev efterprøvet ved et kontrolbesøg. Analysen tog derfor udgangspunkt i følgende metode.
(73)
De makroøkonomiske indikatorer (produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, beskæftigelse, produktivitet, vækst, dumpingmargenernes størrelse og genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping) blev vurderet på niveauet for hele EU-erhvervsgrenen. Vurderingen blev baseret på oplysninger fra de fire fuldt samarbejdsvillige EU-producenter. I tilfældet med den producent, hvis spørgeskemabesvarelse ikke blev efterprøvet, blev vurderingen baseret på data fra denne producent, som så vidt muligt blev krydstjekket med data i klagen og producentens reviderede regnskaber.
(74)
Analysen af mikroøkonomiske indikatorer (lagre, salgspriser, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast, evne til at rejse kapital, lønninger) blev foretaget på niveauet for de fuldt ud samarbejdsvillige fire EU-producenter. Vurderingen blev baseret på deres oplysninger, som blev behørigt efterprøvet under et kontrolbesøg.
4.6.1. Makroøkonomiske indikatorer
4.6.1.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
Tabel 5
2009/10
2010/11
2011/12
Nuværende undersøgelsesperiode
Produktion (ton)
11 815
33 318
29 672
28 763
Indeks: 2009/10 = 100
100
282
251
243
Produktionskapacitet (ton)
77 380
77 380
77 380
77 380
Indeks: 2009/10 = 100
100
100
100
100
Kapacitetsudnyttelse
15 %
43 %
38 %
37 %
(75)
Produktionen voksede markant i den betragtede periode fra omkring 12 000 ton til næsten 29 000 ton i den nuværende undersøgelsesperiode. I sæson 2009/2010 var produktionen lille, eftersom EU-erhvervsgrenen stadig var påvirket af dumpingimporten af kinesiske mandariner på dåse, der blev importeret i den foregående sæson, samt af det forhold, at den havde en lagerbeholdning fra den foregående sæson, hvor antidumpingforanstaltningerne ikke havde været gældende. Produktionen voksede i sæson 2010/11, da den nye import fra Kina blev omfattet af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(76)
Eftersom produktionskapaciteten i Unionen ikke ændrede sig i perioden, voksede kapacitetsudnyttelsen tilsvarende. Den lå dog konsekvent under 50 %.
(77)
En europæisk sammenslutning af erhvervsdrivende hævdede, at en EU-producent havde indstillet produktionen siden 2012/13, og at denne producent og to andre var i en vanskelig finansiel situation. Af disse grunde hævdedes det, at tallene for produktion og produktionskapacitet/-udnyttelse var kunstigt oppustede.
(78)
I så henseende bør det for det første bemærkes, at de oplysninger, der blev indsamlet i forbindelse med undersøgelsen, viste, at alle EU-producenter i EU-erhvervsgrenen har produceret på alle årstider i den betragtede periode. Den første påstand om, at en producent indstillede produktionen i NUP, bør derfor afvises.
(79)
For så vidt angår EU-producenternes påståede vanskelige finansielle situation, var en af EU-producenterne faktisk udsat for en insolvensbehandling i den betragtede periode. Undersøgelsen viste dog, at denne producents produktion voksede betydeligt i hele den betragtede periode, hvorimod kapaciteten forblev uændret. Derfor konkluderedes det, at insolvensbehandlingen ikke havde nogen negativ indvirkning på denne producents produktion. For så vidt angår de to øvrige EU-producenter, blev de udsat for insolvensbehandling, men først efter den betragtede periode. Dette bekræfter den konklusion, jf. betragtning 96-98, at der faktisk forekom fornyet skade, og at EU-erhvervsgrenen fortsat har været i en vanskelig finansiel situation.
4.6.1.2. Salgsmængde og markedsandel i Unionen
Tabel 6
2009/10
2010/11
2011/12
Nuværende undersøgelsesperiode
Salgsmængde (ton)
15 219
22 625
20 504
20 512
Indeks: 2009/10 = 100
100
149
135
135
Markedsandel (af EU-forbruget)
22,9 %
31,2 %
22,7 %
46,1 %
(80)
EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder voksede med 35 % i den betragtede periode.
(81)
EU-erhvervsgrenens markedsandel fulgte også en stigende tendens i den betragtede periode. Selv i betragtning af lageropbygningseffekten på EU-forbrugets niveau i 2011/12 og i den nuværende undersøgelsesperiode voksede markedsandelen fra omkring 23 % i begyndelsen af perioden til et gennemsnit på 35 % i de seneste to undersøgte år.
4.6.1.3. Beskæftigelse og produktivitet
Tabel 7
2009/10
2010/11
2011/12
Nuværende undersøgelsesperiode
Beskæftigelse
350
481
484
428
Indeks: 2009/10 = 100
100
137
138
122
Produktivitet (ton pr. ansat)
34
69
61
67
Indeks: 2009/10 = 100
100
205
182
199
(82)
Både beskæftigelsen og produktiviteten øgedes i den betragtede periode og afspejler den samlede vækst i produktion og salgsmængde. Produktivitetsforøgelsen i sæson 2010/11 hang sammen med de højere produktionsmængder, der skyldtes, at antidumpingforanstaltningerne fik fuld virkning i den periode.
(83)
Ovenstående beskæftigelsestal er i fuldtidsækvivalenter, og derfor fremgår antallet af sæsonarbejdspladser ikke i absolutte tal. For at få et bedre billede af omfanget af arbejdspladser bør det bemærkes, at tallet for den nuværende undersøgelsesperiode er på omkring 2 400 sæsonarbejdspladser udtrykt i fuldtidsækvivalenter.
4.6.1.4. Vækst
(84)
EU-erhvervsgrenen formåede at drage fordel af væksten på EU-markedet frem til 2011. Men så snart foranstaltningerne over for Kina blev ophævet, jf. betragtning 2, og importen fra Kina oversvømmede EU-markedet, mistede EU-erhvervsgrenen betydelige markedsandele. Efter at der blev genindført told, var EU-erhvervsgrenen i stand til at genvinde sine tabte markedsandele, dog på bekostning af en forværring af den finansielle situation.
4.6.1.5. Dumpingens omfang og genrejsning efter tidligere dumping
(85)
Dumpingen fortsatte i den nuværende undersøgelsesperiode på et betydeligt niveau, jf. punkt 3.2.5 (se betragtning 34 og 35) ovenfor.
(86)
For så vidt angår indvirkningen på EU-erhvervsgrenen af omfanget af den faktiske dumpingmargen, kan denne indvirkning ikke anses for ubetydelig i betragtning af mængden af dumpingimport fra Kina. Det bemærkes, at EU-erhvervsgrenen stadig er under genrejsning efter tidligere dumping, navnlig for så vidt angår kapacitetsudnyttelse og rentabilitet (i forhold til i den oprindelige undersøgelse).
4.6.2. Mikroøkonomiske indikatorer
4.6.2.1. Lagerbeholdninger
Tabel 8
2009/10
2010/11
2011/12
Nuværende undersøgelsesperiode
Lagerbeholdninger (ton)
2 020
2 942
7 257
9 729
Indeks: 2009/10 = 100
100
146
359
482
(87)
EU-producenterne øgede deres lagerbeholdninger betydeligt i de to sidste sæsoner. Dette afspejler, at produktionen voksede mere end salget i den betragtede periode.
4.6.2.2. Salgspriser i Unionen
Tabel 9
2009/10
2010/11
2011/12
Nuværende undersøgelsesperiode
Gennemsnitlige enhedssalgspriser (EUR pr. ton)
1 260
1 322
1 577
1 397
Indeks: 2009/10 = 100
100
105
125
111
(88)
I den nuværende undersøgelsesperiode lykkedes det EU-erhvervsgrenen at hæve sin EU-salgspris med 11 %. Stigningen var særlig markant frem til 2011/12, men priserne faldt efterfølgende i den nuværende undersøgelsesperiode. Dette tilskrives det høje importniveau fra Kina, der forekom mellem marts og juli 2012, da foranstaltningerne ikke var gældende, og at EU-erhvervsgrenens priser blev underbudt af priserne på den pågældende vare fra Kina.
4.6.2.3. Rentabilitet og likviditet
Tabel 10
2009/10
2010/11
2011/12
Nuværende undersøgelsesperiode
Rentabilitet
- 29,8 %
5,9 %
6,4 %
- 2,9 %
(89)
I den betragtede periode blev EU-erhvervsgrenens rentabilitet i første omgang betydelig forbedret, nemlig i perioden 2010/11-2011/12. Men i den nuværende undersøgelsesperiode blev EU-erhvervsgrenen tabsgivende igen.
(90)
Forbedringen af rentabiliteten hang nøje sammen med det forhold, at det lykkedes EU-erhvervsgrenen at øge sin salgs- og produktionsmængde samt sin salgspris i årene efter indførelsen af antidumpingforanstaltningerne. En tilbagevenden til en tabsgivende situation i den nuværende undersøgelsesperiode skyldes lavere salgspriser som følge af den pludselige tilstrømning af import fra Kina, efter at tolden blev annulleret af EU-Domstolen.
(91)
I den forbindelse skal det bemærkes, at der blev importeret en betydelig mængde kinesiske varer uden antidumpingtold i perioden marts-juli 2012. Desuden konstateredes importen fra Kina at underbyde EU-erhvervsgrenens priser betydeligt i den nuværende undersøgelsesperiode, især hvis man ser bort fra virkningen af antidumpingtolden. Dette forårsagede et generelt pristryk, som igen førte til en tabsgivende situation for EU-erhvervsgrenen.
Tabel 11
2009/10
2010/11
2011/12
Nuværende undersøgelsesperiode
Likviditet (EUR)
1 211 342
3 078 496
- 1 402 390
- 2 023 691
Indeks: 2009/10 = 100
100
254
- 116
- 167
(92)
I den betragtede periode svarede udviklingen i likviditeten i det store og hele til udviklingen i EU-erhvervsgrenens samlede rentabilitet sammenholdt med virkningen af væksten i lagerbeholdninger, navnlig i de sidste to analyserede år.
4.6.2.4. Investeringer, investeringsafkast, evne til at rejse kapital og vækst
Tabel 12
2009/10
2010/11
2011/12
Nuværende undersøgelsesperiode
Investeringer (EUR)
318 695
416 714
2 387 341
238 473
Indeks: 2009/10 = 100
100
131
749
75
Investeringsafkast (nettoaktiver)
- 60 %
29 %
19 %
- 1 %
(93)
I den betragtede periode foretog en del af EU-erhvervsgrenen investeringer til vedligeholdelse og optimering af det eksisterende produktionsanlæg. Investeringsniveauet voksede især i perioden 2011/12, højst sandsynlig styrket af fortjenstniveauet det år og umiddelbart inden. Denne investering blev især foretaget af en EU-producent for at sikre en kilde til forsyning af råmaterialer, som vil supplere de eksisterende, og for at forbedre overholdelsen af miljøbestemmelserne. Investeringsafkastet i den betragtede periode fulgte nøje tendensen i rentabiliteten.
(94)
En del af EU-erhvervsgrenen havde vanskeligheder med at rejse kapital i den betragtede periode, men var i sidste ende i stand til at omlægge sin gæld.
4.6.2.5. Lønninger
Tabel 13
2009/10
2010/11
2011/12
Nuværende undersøgelsesperiode
Arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)
23 578
21 864
21 371
23 025
Indeks: 2009/10 = 100
100
93
91
98
(95)
De gennemsnitlige lønniveauer forblev relativt stabile i den betragtede periode, hvorimod enhedsproduktionsomkostningen faldt.
4.7. Konklusion
(96)
Skadesanalysen viser, at EU-erhvervsgrenens situation forbedredes i den betragtede periode. Indførelsen af antidumpingforanstaltningerne i slutningen af 2008 gjorde det muligt for EU-erhvervsgrenen støt og roligt at genrejse sig efter de skadelige virkninger af dumpingen og yderligere at udnytte sit potentiale på EU-markedet. Det forhold, at EU-erhvervsgrenen drog fordel af foranstaltningerne, fremgår tydeligst af forhøjede produktions- og salgsniveauer, og især af fortjenstniveauet.
(97)
Situationen ændrede sig imidlertid i den nuværende undersøgelsesperiode. Foranstaltningerne blev annulleret i marts 2012, og importen fra Kina voksede betydeligt frem til juni 2012, hvor importen blev genstand for registrering. Importørerne anvendte annulleringen af antidumpingtolden til at opbygge lagre i 2011/2012 og sætte disse varer på EU-markedet til lave priser i den nuværende undersøgelsesperiode. Dette forårsagede et betydeligt samlet pristryk på EU-markedet, og som følge heraf forværredes erhvervsgrenens finansielle situation igen. Faktisk havde erhvervsgrenen intet andet valg end at sænke sine priser for at fastholde sit salgsniveau. Dette havde imidlertid alvorlige følger for dens finansielle situation.
(98)
Den stadig skadevoldende situation for EU-erhvervsgrenen fremgår bedst af en række negative finansielle indikatorer, nemlig rentabilitet og likviditet kombineret med høje lagerniveauer og lav kapacitetsudnyttelse. Denne situation er alt andet end befordrende for nye investeringer og vækst.
(99)
En europæisk sammenslutning af forhandlere satte spørgsmålstegn ved konklusionerne vedrørende skade med den begrundelse, at EU-erhvervsgrenens salgsmængde, beskæftigelse og salgspriser samt én EU-producents investeringsniveau udviklede sig positivt i den betragtede periode.
(100)
Denne påstand bør imidlertid afvises. Listen over relevante økonomiske indikatorer, som bør undersøges, er ikke udtømmende, og hverken en eller flere af disse faktorer er nødvendigvis udslagsgivende vedrørende undersøgelsen af dumpingimportens virkninger på EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5. Som forklaret i betragtning 98 var de indikatorer, der foreslås af ansøgeren, ikke afgørende for Kommissionens konklusioner vedrørende EU-erhvervsgrenens skadevoldende situation. Konklusionen om fortsat skade byggede snarere på de negative finansielle indikatorer vedrørende rentabilitet og likviditet kombineret med høje lagerniveauer og lav kapacitetsudnyttelse.
5. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT SKADE
5.1. Konsekvenser af den forventede importmængde og prismæssige virkninger af en ophævelse af foranstaltningerne
(101)
Hvis foranstaltningerne ophæves, forventes importmængden at stige og forårsage yderligere skade for EU-erhvervsgrenen. Dette bygger på følgende elementer.
(102)
Analysen ovenfor, jf. betragtning 44, viser, at selv om eksportmængden fra Kina til Unionen faldt markant efter indførelsen af foranstaltningerne i slutningen af 2008, fremstiller kinesiske producenter stadig betydelige mængder af den pågældende vare, hvoraf størstedelen er bestemt til eksport.
(103)
For så vidt angår forventede mængder og priser, er det klart, at EU-markedet fortsat er meget attraktivt for de kinesiske eksporterende producenter. For det første er EU-markedet, for så vidt angår mængde, det tredjestørste verdensmarked for kinesiske mandariner på dåse. Desuden viser udviklingen efter annulleringen af foranstaltningerne, at de kinesiske eksportører er i stand til hurtigt at eksportere betydelige mængder af den pågældende vare til EU-markedet, uden at det er nødvendigt at omdirigere salget fra andre markeder. Endelig kan Kina i den forbindelse ud fra importdata fra den oprindelige undersøgelse let eksportere over 60 000 ton pr. sæson til EU-markedet, hvilket svarer til næsten 90 % af det gennemsnitlige EU-forbrug i den betragtede periode.
(104)
Hvis Kina faktisk øgede sin eksport til EU som følge af en ophævelse af foranstaltningerne, ville der efter al sandsynlighed ske et generelt prisfald på EU-markedet på mellemlang sigt. Dette ville bringe EU-producenterne i en endnu vanskeligere situation, som forklaret nedenfor.
(105)
For det andet viser den kinesiske database (11), for så vidt angår priserne, at Kina tidligere eksporterede betydelige mængder til ikke-EU-lande til priser, der lå under eksportpriserne til EU. I den nuværende undersøgelsesperiode lå de mængder, der eksporteredes til disse ikke-EU-lande, på omkring 20 000 ton, hvilket svarer til 71 % af EU-erhvervsgrenens samlede produktion. På grund af EU-markedets tiltrækningskraft med hensyn til prissætning konkluderes det, at hvis foranstaltningerne ophæves, vil kinesiske eksportører sandsynligvis omdirigere disse mængder til det mere lukrative EU-marked.
(106)
Endvidere har ovennævnte analyse, jf. betragtning 68 og 69, vist, at importen fra Kina på EU-markedet markant underbød EU-producenternes priser i NUP, især når der ses bort fra virkningen af antidumpingtolden. Selv om de kinesiske importpriser voksede i 2011/2012, da foranstaltningerne ikke var gældende, var deres niveau stadig langt under niveauet for EU's priser ud fra Eurostat-data. På det grundlag var omfanget af prisforskellen i 2011/2012 faktisk sammenligneligt med det i NUP.
(107)
Markedet for tilberedte eller konserverede citrusfrugter er stærkt præget af priskonkurrence, da konkurrencen hovedsagelig finder sted på grundlag af priser. Dette forværres yderligere af, at salget normalt finder sted i forholdsvis store mængder. Hvis billig dumpingimport gøres tilgængelig i betydelige mængder på EU-markedet, ville dette få en direkte indvirkning på det generelle prisniveau på EU-markedet, hvilket ville medføre et generelt pristryk.
(108)
Annulleringen af antidumpingtolden i slutningen af den betragtede periode illustrerer, hvad der ville ske, hvis foranstaltningerne udløb.
(109)
Så snart foranstaltningerne blev annulleret af EU-Domstolen, og indtil importen blev omfattet af registrering, voksede mængden af import fra Kina hurtigt og markant. Den massive tilstedeværelse af denne billige import på EU-markedet tvang EU-producenterne til at sænke deres priser for at fastholde deres position med hensyn til salgs- og produktionsmængde, hvilket førte til en tabsgivende situation.
(110)
Det var resultatet af import uden antidumpingtold i en periode på kun fem måneder. Virkningerne på EU-erhvervsgrenens situation ville naturligvis blive langt alvorligere, hvis foranstaltningerne udløb. Hvis de store mængder lavprisimport gentog sig, ville den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt, efter al sandsynlighed blive forværret. EU-producenterne ville blive udsat for en nedgang i produktions- og salgsmængder og -priser, hvilket ville føre til øget tab. En underbudsberegning ud fra dataene i punkt 4.4.2, jf. betragtning 68 og 69, men uden antidumpingtold, peger på et underbudsniveau på over 20 %.
(111)
Én europæisk sammenslutning af erhvervsdrivende hævdede, at EU-erhvervsgrenen ikke ville lide skade, hvis foranstaltningerne blev ophævet, fordi der ville blive forventet lavere importmængder af den pågældende vare i fremtiden. Denne påstand var baseret på følgende forhold. For det første, at forbruget på hjemmemarkedet af frisk frugt i Kina ville vokse i fremtiden såvel som eksporten af frisk frugt til Rusland. For det andet, at forbruget på det kinesiske hjemmemarked af mandariner på dåse også forventedes at stige. For det tredje, at Eurostats statistikker viser ovenstående, da de har vist lavere import af de pågældende varer siden sæson 2012/13.
(112)
Disse påstande bør dog afvises af følgende grunde:
a)
For det første: Selv om forbruget på det kinesiske hjemmemarked og eksporten af frisk frugt forventes at vokse, forventes den kinesiske produktion også at vokse i et sammenligneligt omfang ud fra de tilgængelige data (12). Det konkluderes derfor, at udbuddet af frisk frugt til den kinesiske konservesindustri i sæson 2013/14 ikke vil blive væsentligt berørt.
b)
For det andet: Det blev i betragtning 44 konkluderet, at forbruget på det kinesiske hjemmemarked af mandariner på dåse ville ligge på omkring 100 000 ton pr. sæson, og der er intet, der tyder på, at dette tal forventes at vokse i fremtiden. Ansøgerne fremlagde heller ikke dokumentation for, at forbruget ville vokse.
c)
For det tredje: Der bør mindes om, at den lavere import af den pågældende vare i sæson 2012/2013 (NUP) med rimelighed kunne forklares ved lageropbygningseffekten som følge af en massiv import, der fandt sted i sæson 2011/12 i de første fem måneder efter annulleringen af foranstaltningerne, jf. betragtning 59.
(113)
Den samme europæiske sammenslutning af erhvervsdrivende hævdede også, at større mængder frisk frugt på EU-markedet, formentlig på grund af embargoen mod Rusland, ville føre til en sænkning af priserne på denne frugt og således sætte EU-erhvervsgrenen i stand til yderligere at forbedre sin konkurrenceevne.
(114)
En sådan påstand er imidlertid rent spekulativ og blev ikke dokumenteret. Selv om råmaterialepriserne kan falde i fremtiden, anses dette ikke for at være en tilstrækkelig grund til ikke at afhjælpe de negative virkninger af dumpingimporten på EU-erhvervsgrenens situation. Det er faktisk opfattelsen, at der ville forekomme fornyet dumpingimport i betydelige mængder og forvoldes EU-erhvervsgrenen yderligere skade, hvis foranstaltningerne ikke blev opretholdt. Dette ville i givet fald afskære EU-erhvervsgrenen fra fuldt ud at drage fordel af den positive virkning af en fremtidig nedgang i råvarepriserne. Påstanden blev derfor afvist.
5.2. Konklusion
(115)
På dette grundlag konkluderes det, at en ophævelse af foranstaltningerne over for importen fra Kina efter al sandsynlighed ville føre til fortsat skade for EU-erhvervsgrenen.
6. UNIONENS INTERESSER
6.1. Indledning
(116)
Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger ville være i strid med Unionens interesser som helhed. Unionens interesser blev fastlagt ud fra en vurdering af de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens interesser på den ene side og importørernes og andre parters interesser på den anden side.
(117)
Der mindes om, at vedtagelsen af foranstaltninger ikke blev anset for at være i strid med Unionens interesser i den oprindelige undersøgelse. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede har været gældende antidumpingforanstaltninger, giver det endvidere mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle unødigt negative virkninger på de berørte parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(118)
På dette grundlag blev det undersøgt, om det til trods for, at man var nået til den konklusion, at den skadevoldende dumping sandsynligvis ville fortsætte, kunne konkluderes, at det ikke ville være i Unionens interesse at opretholde foranstaltningerne i dette bestemte tilfælde.
6.2. EU-erhvervsgrenens interesser
(119)
EU-erhvervsgrenen, der består af fem producenter i landdistrikter i Spanien, vandt markedsandele og var i stand til at sætte prisen op på den pågældende vare til et niveau, som gjorde det muligt for virksomheden at nå breakeven eller være rentabel i de perioder i den betragtede periode, hvori foranstaltningerne var gældende. Produktionsmængden og beskæftigelsestallene rettede sig på samme måde. Hvis foranstaltningerne blev ophævet, ville EU-erhvervsgrenen være i en langt værre situation som beskrevet ovenfor (sandsynlighed for fornyet skade) i form af lavere salgspriser og øget tab, jf. betragtning 110. Nye investeringer med henblik på at konsolidere virksomhederne og forbedre deres konkurrenceevne på markedet for den pågældende vare ville også blive hindret. Opretholdelse af foranstaltningerne ville være i EU-erhvervsgrenens interesse og burde bistå den i yderligere at udnytte sit potentiale på et EU-marked underlagt genoprettet konkurrence.
6.3. Importørers, forhandleres og detailhandleres interesser
(120)
Som nævnt i betragtning 10 ovenfor blev der som følge af det åbenbart store antal ikke forretningsmæssigt forbundne importører anvendt stikprøver. Importørerne er hovedsagelig placeret i Tyskland, men også i andre lande som f.eks. - men ikke udelukkende - Det Forenede Kongerige, Nederlandene og Tjekkiet.
(121)
To virksomheder, der importerede den pågældende vare i den betragtede periode, var samarbejdsvillige i forbindelse med undersøgelsen. Disse parters samlede virksomhed, for så vidt angår konserverede citrusfrugter, udgjorde 3,8 % af deres samlede omsætning. Selv om konserverede citrusfrugter ikke er den mest rentable virksomhed for disse importører, ligger det i deres forretningsmæssige beslutning at tilbyde et meget bredt udvalg af varer til bestemte kunder (f.eks. supermarkedskæder) med henblik på at sikre store kontrakter, hvor mindre rentable varer opvejes af salget af andre varer og stordriftsfordele.
(122)
Der var intet, der tydede på, at fortsatte foranstaltninger ville få nogen betydelig negativ indvirkning på de to importørers aktiviteter. De er ikke afhængige af denne vare, hvorimod forsyningskæden tilpassede sig til omkostningerne i forbindelse med antidumpingtolden. Som undersøgelsen viser, lukkede foranstaltningerne endvidere ikke EU-markedet for de kinesiske eksportører, eftersom den pågældende vare blev importeret i betydelige mængder i hele den betragtede periode trods de gældende foranstaltninger.
(123)
En anden importør hævdede, at antidumpingtold har en negativ indvirkning på dennes handelsvirksomhed med konserverede citrusfrugter. I lyset af manglende kontrollerbare data fra denne importør anses de negative virkninger af en fortsættelse af antidumpingforanstaltningerne på disse parter ikke for at være større end de positive virkninger af foranstaltningerne på EU-erhvervsgrenen.
(124)
En række parter påpegede en mangel på produktionskapacitet i EU-erhvervsgrenen. Det bør bemærkes, at en ophævelse af tolden kunne føre til en situation, hvor den alternative forsyningskilde ville blive nødt til at lukke sin virksomhed, så importørerne kun havde én forsyningskilde (importen fra Kina). Der mindes imidlertid om, at supermarkedskæder og detailhandlere lægger vægt på at opretholde en forsyningssikkerhed for deres virksomhed. En af dem støttede faktisk en opretholdelse af foranstaltningerne for at have konkurrence og mindst to forsyningskilder. Desuden har EU-erhvervsgrenen, som stadig er langt fra at nå en tilfredsstillende kapacitetsudnyttelse, kapacitet til yderligere at forsyne EU-markedet i en situation med genoprettet konkurrence. Det forhold, at EU-erhvervsgrenen i øjeblikket ikke dækker 100 % af behovet i Unionen kan ikke berettige hverken de kinesiske eksportørers illoyale handelspraksisser eller ophævelsen af foranstaltninger i dette tilfælde.
(125)
Én europæisk sammenslutning af erhvervsdrivende hævdede, at en opretholdelse af foranstaltningerne uretmæssigt ville begrænse dens medlemmers normale forretningsgang, da en betydelig del af den var forbundet med handel med den pågældende vare. I den forbindelse bør det bemærkes, at formålet med antidumpingtold er at afhjælpe illoyal handelspraksis, dvs. dumping, og ikke at begrænse forretningsgangen. Der mindes om, at Kommissionen nåede frem til den konklusion, at det stadig var nødvendigt at opretholde foranstaltningen i denne sag.
6.4. Brugernes interesser
(126)
Brugerne var i forbindelse med analysen opdelt i to kategorier: På den ene side husholdninger og på den anden side professionelle/industrielle brugere, der er aktive inden for sektorer som f.eks. fremstilling af drikkevarer, syltetøj eller yoghurt, bagning eller catering.
(127)
Ingen part, der tilhører en af disse kategorier, eller som repræsenterer deres interesser, gav sig til kende eller var samarbejdsvillig i forbindelse med undersøgelsen.
(128)
Én importør hævdede, at antidumpingtolden på den pågældende vare ville være konkurrencebegrænsende og således ikke i EU-forbrugernes interesse. Der blev ikke fremlagt dokumentation til støtte for denne påstand.
(129)
I betragtning af den begrænsede vægt den pågældende vare kan have i budgettet for en gennemsnitshusholdning i Unionen, er der ikke noget bevis for, at en eventuel stigning i forbrugerprisen i forbindelse med opretholdelsen af foranstaltningerne kan opveje den positive virkning af foranstaltningerne på EU-erhvervsgrenen.
(130)
Selv om det ikke kan anfægtes, at en opretholdelse af tolden rent abstrakt kan påvirke nogle professionelle/industrielle brugere negativt i form af lavere margener, er der intet bevis for, at omkostninger, der hidrører fra den pågældende vare (i forhold til deres samlede omkostninger), er betydelige. Eventuelle negative virkninger af fortsatte foranstaltninger på denne kategori af brugere ville således ikke være uforholdsmæssige.
6.5. Leverandørernes interesser
(131)
Både individuelle leverandører af frisk frugt til EU-erhvervsgrenen og én sammenslutning af sådanne leverandører erklærede, at foranstaltningerne er i deres interesse og også ville være gavnlige, for så vidt angår nye investeringer og job. Frugt, der sælges til EU-producenter, er en vigtig supplerende indtægtskilde for leverandører, i mangel af hvilken der kan opstå store problemer i landbrugssektoren i de berørte spanske regioner. Det skønnes, at antallet af medlemmer af kooperativer, der ville blive ramt, ville være på over 2 000 alene i regionen Valencia. For så vidt angår de berørte sæsonarbejdspladser, bl.a. i forbindelse med indsamling, transport og oplagring af frugt, vurderes det, at mindst 2 500 ville blive påvirket i regionerne Valencia og Murcia tilsammen.
(132)
Ud fra dataene fra sammenslutningen af spanske leverandører fremgår det, at hvis importen fra Kina overstiger 60 000 ton, hvilket allerede er sket to gange i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, kommer leverandørerne sandsynligvis i den situation, at de ikke vil være i stand til at sælge hele mængden af satsumas bestemt til EU-konservesindustrien.
(133)
Én europæisk sammenslutning af erhvervsdrivende hævdede, at leverandørerne kunne forvente støtte til at afhænde de mængder frugt, som ikke kunne eksporteres på grund af embargoen mod Rusland. Ansøgeren fremlagde imidlertid ingen dokumentation for påstanden om støtte. Endvidere ville en eventuel støtte kun have været tilgængelig i forbindelse med usolgt frugt bestemt til eksport til Rusland, men ikke for frugt, der ikke var blevet solgt til EU-erhvervsgrenen som følge af den skade, der var forårsaget af den pågældende vare efter foranstaltningernes udløb. Påstanden blev derfor afvist.
6.6. Konklusion
(134)
Undersøgelsen har vist, at de eksisterende antidumpingforanstaltninger ikke lukkede EU-markedet for import fra Kina og bidrog til EU-erhvervsgrenens genrejsning. Da denne genrejsningsproces stadig pågår, er opretholdelse af foranstaltningerne i EU-erhvervsgrenens interesse. Hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe, ville denne genrejsningsproces gå i stå, fortjenstgivende priser ville være uden for rækkevidde, og EU-erhvervsgrenen vil pådrage sig store tab. Endvidere ville en supplerende indtægtskilde for medlemmer af en lang række kooperativer og sæsonarbejdere i mange landdistrikter, hvor der kun er få jobalternativer, være truet.
(135)
Ud fra de tilgængelige data synes de gældende foranstaltninger ikke have haft nogen betydelig negativ indvirkning på den økonomiske situation hos de EU-importører, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. I lyset af de tilgængelige data kan indvirkningen af foranstaltningerne på andre parter, der gav sig til kende, eller på importører, forhandlere, brugere og detailhandlere ikke anses for at være væsentlig heller. En eventuel prisstigning som følge af opretholdelsen af antidumpingforanstaltningerne forekommer ikke at være uforholdsmæssig i forhold til EU-erhvervsgrenens fordel ved fjernelsen af den handelsforvridning, der blev forårsaget af dumpingimporten.
(136)
Ud fra alle de faktorer, der er omhandlet i ovenstående betragtninger, konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger.
7. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(137)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det findes hensigtsmæssigt at opretholde de nuværende foranstaltninger. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.
(138)
Det fremgår af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af visse typer konserveret frugt med oprindelse i Kina bør opretholdes i en periode på yderligere fem år, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(139)
Nogle parter hævdede, at foranstaltninger med et kvantitativt element (en kvoteordning) er at foretrække frem for antidumpingforanstaltninger. Denne påstand må afvises, da foranstaltningernes form ifølge grundforordningen ikke kan ændres i forbindelse med en udløbsundersøgelse. Denne påstand kan heller ikke anfægte konklusionerne i forbindelse med denne undersøgelse, nemlig at kravene for at opretholde antidumpingforanstaltningerne er opfyldt.
(140)
En virksomhed kan anmode om anvendelse af disse individuelle antidumpingtoldsatser, hvis den efterfølgende ændrer navnet på sin virksomhed. Anmodningen skal rettes til Kommissionen (13). Anmodningen skal indeholde alle de relevante oplysninger, som gør det muligt at påvise, at ændringen ikke påvirker virksomhedens ret til at benytte den toldsats, der gælder for den. Hvis ændringen af virksomhedens navn ikke påvirker dens ret til at benytte den toldsats, der gælder for den, offentliggøres der en meddelelse om navneændringen i Den Europæiske Unions Tidende.
(141)
Det udvalg, der er nedsat i medfør af grundforordningens artikel 15, stk. 1, har ikke afgivet udtalelse -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af tilberedte eller konserverede mandariner (herunder tangeriner og satsumas), klementiner, wilkings og lignende krydsninger af citrusfrugter, ikke tilsat alkohol, også tilsat sukker eller andre sødemidler, og som defineret i KN-position 2008, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, i øjeblikket henhørende under KN-kode 2008 30 55, 2008 30 75 og ex 2008 30 90 (Taric-kode 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 og 2008309069).
2. Den endelige antidumpingtold på de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af de nedenfor anførte virksomheder fastsættes til:
Virksomhed
EUR pr. ton af varens nettovægt
Taric-tillægskode
Yichang Rosen Foods Co., Ltd, Yichang, Zhejiang
531,2
A886
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd (14), Huangyan, Zhejiang
361,4
A887
Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd, Sanmen, Zhejiang og dennes forretningsmæssigt forbundne producent Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd, Dangyang City, Hubei Province
490,7
A888
Samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, jf. bilaget
499,6
A889
Alle andre virksomheder
531,2
A999
Artikel 2
1. I tilfælde, hvor varer er blevet beskadiget før overgangen til fri omsætning, og hvor den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, derfor fordeles med henblik på fastsættelse af toldværdien i henhold til artikel 145 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks (15), nedsættes den antidumpingtold, der er beregnet på grundlag af stk. 1, med en procentsats svarende til fordelingen af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales.
2. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 3
Artikel 1, stk. 2, kan ændres ved at tilføje en ny eksporterende producent til de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven og derfor er omfattet af den vejede gennemsnitlige toldsats på 499,6 EUR pr. ton af varens nettovægt, hvis en ny eksporterende producent i Folkerepublikken Kina over for Kommissionen fremlægger tilstrækkelig dokumentation for, at denne:
a)
ikke eksporterede den vare til Unionen, der er beskrevet i artikel 1, stk. 1, i den nuværende undersøgelsesperiode (1. oktober 2012-30. september 2013) og i den oprindelige undersøgelsesperiode (1. oktober 2006-30. september 2007)
b)
ikke er forretningsmæssigt forbundet med nogen af de eksporterende producenter i Folkerepublikken Kina, som er omfattet af de ved denne forordning indførte foranstaltninger, og
c)
enten faktisk har eksporteret den pågældende vare til Unionen eller har indgået en uigenkaldelig kontraktmæssig forpligtelse til at eksportere en betydelig mængde til Unionen efter udløbet af den nuværende undersøgelsesperiode.
Artikel 4
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 10. december 2014.
PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1313/2014
оd 10. prosinca 2014.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih pripremljenih ili konzerviranih agruma (mandarina itd.) podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije nakon isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) (Osnovna uredba), a posebno njezin članak 11. stavak 2.,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. Mjere na snazi
(1)
Uredbom (EZ) br. 1355/2008 (2) Vijeće je uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz određenih pripremljenih ili konzerviranih agruma podrijetlom iz Narodne Republike Kine (Kina). Te su mjere bile u obliku posebne pristojbe po trgovačkom društvu, u rasponu od 361,4 EUR/tona do 531,2 EUR/tona neto mase proizvoda.
(2)
Te je mjere Sud Europske unije poništio 22. ožujka 2012. (3), ali su 18. veljače 2013. ponovo uvedene Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 158/2013 (4).
1.2. Zahtjev za reviziju nakon isteka mjera
(3)
Nakon objave obavijesti o skorom isteku konačnih antidampinških mjera na snazi (5), Komisija je 12. kolovoza 2013. primila zahtjev za pokretanje revizije nakon isteka tih mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe. Taj je zahtjev podnio Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados (FENAVAL) u ime proizvođača koji predstavljaju više od 75 % ukupne proizvodnje određenih pripremljenih ili konzerviranih agruma u Uniji.
(4)
Zahtjev se temeljio na činjenici da bi istekom konačnih antidampinških mjera vjerojatno došlo do nastavka dampinga i ponavljanja štete industriji Unije.
1.3. Pokretanje revizije nakon isteka mjera
(5)
Utvrdivši nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije nakon isteka mjera, Komisija je 25. listopada 2013. u obavijesti objavljenoj u Službenom listu Europske unije (6) (Obavijest o pokretanju revizije) najavila pokretanje revizije nakon isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.
1.4. Ispitni postupak
1.4.1. Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje
(6)
Ispitnim postupkom usmjerenim na nastavak dampinga obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2012. do 30. rujna 2013. (razdoblje ispitnog postupka revizije). Ispitivanjem kretanja važnih za ocjenu vjerojatnosti nastavka štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2009. do završetka razdoblja ispitnog postupka revizije (razmatrano razdoblje).
1.4.2. Strane na koje se odnosi ispitni postupak
(7)
Komisija je o pokretanju revizije nakon isteka mjera službeno obavijestila sljedeće strane: podnositelja zahtjeva, proizvođače u Uniji i njihova relevantna udruženja, poznate proizvođače izvoznike u Kini i mogućim analognim zemljama, nepovezane uvoznike u Uniji i njihova relevantna udruženja, dobavljače koji opskrbljuju proizvođače u Uniji i njihova relevantna udruženja, udruženje potrošača u Uniji za koje se zna da se to na njih odnosi, kao i predstavnike zemlje izvoznika. Te su strane mogle u pisanom obliku iznijeti svoje stavove i zatražiti saslušanje u roku iz Obavijesti o pokretanju postupka.
(8)
S obzirom na očigledno velik broj proizvođača izvoznika u Kini i nepovezanih uvoznika u Uniji, smatralo se primjerenim ispitati treba li, u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe, primijeniti uzorkovanje. Kako bi Komisija mogla odlučiti je li uzorkovanje potrebno i, ako je potrebno, odabrati uzorak, od prethodno navedenih strana zatraženo je da se jave u roku od 15 dana od pokretanja revizije i Komisiji dostave podatke zatražene u Obavijesti o pokretanju postupka.
(9)
S obzirom na to da je zatražene podatke dostavila samo jedna skupina proizvođača izvoznika iz Kine, nije se smatralo potrebnim odabrati uzorak proizvođača izvoznika.
(10)
Kada je riječ o nepovezanim uvoznicima, utvrđeno je njih 32 koji su pozvani da dostave podatke za uzorkovanje. Sedam ih se odazvalo i dostavilo podatke potrebne za odabir za uzorkovanje. Tri su odabrana za sudjelovanje u uzorkovanju, no samo su dva u roku potvrdila da su voljna biti uključena u uzorak.
(11)
Temeljem prethodno iznesenoga Komisija je zainteresiranim stranama i onima koje su se javile u rokovima iz Obavijesti o pokretanju revizije poslala upitnike. Zaprimljeni su odgovori pet proizvođača iz Unije, jednog proizvođača izvoznika iz Kine koji surađuje, dva nepovezana uvoznika, osam dobavljača koji opskrbljuju proizvođače iz Unije, jednog udruženja dobavljača koji opskrbljuju proizvođače iz Unije i jednog proizvođača iz analogne zemlje.
(12)
Dva su se udruženja uvoznika javila kao zainteresirane strane. Svoje komentare dostavilo je i pet nepovezanih uvoznika.
(13)
Kada je riječ o analognim zemljama proizvođačima, utvrđena su četiri trgovačka društva koja su i pozvana da dostave potrebne podatke. Samo je jedno od tih društava dostavilo zatražene podatke i pristalo na provjeru na licu mjesta.
(14)
Komisija je provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za određivanje vjerojatnosti nastavka dampinga, vjerojatnosti ponavljanja štete te interesa Unije. Provjere na licu mjesta obavljene su u poslovnim prostorima sljedećih zainteresiranih strana:
(a)
proizvođači iz Unije:
-
Halcon Foods S.A.U., Murcia, Španjolska,
-
Conservas y Frutas S.A., Murcia, Španjolska,
-
Agricultura y Conservas S.A., Algemesí (Valencia), Španjolska,
-
Industrias Videca S.A., Villanueva de Castellón (Valencia), Španjolska;
(b)
proizvođač izvoznik iz Kine:
-
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd., Kina, i njegovo povezano trgovačko društvo Zhejiang Merry Life Food Co., Ltd;
(c)
nepovezani uvoznici iz Unije:
-
Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co KG, Hamburg, Njemačka,
-
I. Schroeder KG (GmbH & Co), Hamburg, Njemačka;
(d)
proizvođač iz analogne države:
-
Frigo-Pak Gida Maddeleri Sanayi Ve Ticaret A.S., Turska.
1.5. Objava bitnih činjenica i saslušanja
(15)
Komisija je 13. listopada 2014. objavila bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala odrediti antidampinške pristojbe (konačna objava). Nakon konačne objave više je zainteresiranih strana dostavilo podneske, uključujući stajališta o konačnim nalazima. Strankama koje su to zatražile omogućeno je da budu saslušane. Tri uvoznika zatražila su zajedničko saslušanje u prisutnosti službenika za saslušanje u trgovinskim postupcima, što im je omogućeno. Jedno europsko trgovačko udruženje zatražilo je saslušanje kod službi Komisije, što mu je omogućeno.
2. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
2.1. Dotični proizvod
(16)
Proizvod na koji se ova revizija odnosi isti je kao i onaj iz početnog ispitnog postupka, odnosno to su pripremljene ili konzervirane mandarine (uključujući tangerske i satsuma mandarine), klementine, wilking mandarine i drugi slični hibridi agruma koji ne sadržavaju dodana jaka alkoholna pića, bez obzira na to sadržavaju li ili ne sadržavaju dodani šećer ili neki drugi zaslađivač, te kako je definirano pod KN poglavljem 2008, a koji je podrijetlom iz Narodne Republike Kine (dotični proizvod) i koji trenutno pripada tarifnim oznakama KN 2008 30 55, 2008 30 75 i ex 2008 30 90.
(17)
Dotični se proizvod dobiva guljenjem i segmentiranjem određenih varijeteta malih agruma (uglavnom satsuma mandarina) koji se zatim pakiraju u medij šećernog sirupa, soka ili vode u raznim veličinama kako bi se udovoljilo posebnim zahtjevima različitih tržišta.
(18)
Satsuma mandarine, klementine i drugi mali agrumi obično se zajedničkim imenom nazivaju „mandarine”. Većina je ovih različitih voćnih varijeteta prikladna za upotrebu u svježem stanju ili za preradu. Oni su međusobno slični pa se stoga njihovi pripravci i konzervirani proizvodi smatraju jednim proizvodom.
2.2. Istovjetni proizvod
(19)
Proizvođači iz Unije tvrdili su kako su uvozni proizvod i proizvod iz Unije istovjetni temeljem sljedećega:
-
oba proizvoda imaju ista ili vrlo slična fizička svojstva poput okusa, oblika, veličine i teksture,
-
prodaju se istim ili sličnim kanalima i uglavnom konkuriraju cijenom,
-
oba imaju iste ili slične krajnje namjene,
-
lako ih je zamijeniti,
-
klasifikacija radi tarifnih razloga svrstava ih u iste oznake kombinirane nomenklature.
(20)
S druge strane, određeni su uvoznici tvrdili da je uvozni proizvod kvalitetniji jer sadržava manje polomljenih segmenata (najviše 5 %) i zbog toga što su boljega okusa, izgleda i strukture od proizvoda iz Unije. Također se tvrdilo da se uvozni proizvod od proizvoda iz Unije razlikuje po mirisu.
(21)
Komisija je te tvrdnje istražila pa je s obzirom na dostupne podatke zaključila da su ispravne tvrdnje industrije Unije iz uvodne izjave 19.
(22)
U pogledu tvrdnji uvoznika, one su odbijene na temelju sljedećeg:
(a)
određene razlike u kvaliteti u pogledu količine polomljenih segmenata, okusa, izgleda, mirisa i strukture ne utječu na osnovne karakteristike tog proizvoda. Uvozni se proizvod usprkos tome može zamijeniti s proizvodom iz Unije te ima istu ili sličnu krajnju namjenu kao proizvod iz Unije. Štoviše, proizvođači iz Unije svoj su proizvod, također s većim udjelom polomljenih segmenata, tijekom razmatranog razdoblja prodavali i uvoznicima i kategorijama korisnika/potrošača kojima su prodavali uvoznici (npr. lanci supermarketa i dobavljači za pekarsku industriju). Osim toga, jedan lanac supermarketa u Europskoj uniji potvrdio je da je prodavao proizvod europskog i kineskog podrijetla pod istom robnom markom i žigom;
(b)
maksimalni udio od 5 % polomljenih segmenata nije isključiva značajka uvoznih proizvoda. Ispitnim se postupkom zapravo otkrilo da proizvođači iz Unije nude širi raspon kvaliteta s različitim postocima polomljenih segmenata, uključujući i one koje sadržavaju najviše 5 % polomljenih segmenata. Neki su uvoznici nabavili proizvod koji sadržava najviše 5 % polomljenih segmenata od proizvođača iz Unije.
(23)
Zbog toga se, slično kao i u početnom ispitnom postupku, uvozni proizvod i proizvod industrije Unije smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
3. VJEROJATNOST NASTAVKA DAMPINGA
3.1. Uvodne napomene
(24)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, ispitana je vjerojatnost da istek postojećih mjera dovede do nastavka dampinga.
(25)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 9., zbog toga što je surađivala samo jedna skupina trgovačkih društava, nije bilo potrebno odabrati uzorak proizvođača izvoznika iz Kine. To je trgovačko društvo tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije pokrivalo približno 12 % - 20 % uvoza dotičnog proizvoda iz Kine u Uniju (postotak je dan u rasponu zbog povjerljivosti).
3.2. Damping uvoza tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije
3.2.1. Analogna zemlja
(26)
U skladu s odredbama članka 2. stavka 7. točke (a) Osnovne uredbe, uobičajenu vrijednost moralo se utvrditi na temelju cijena ili izračunate vrijednosti u odgovarajućoj trećoj zemlji tržišnoga gospodarstva (analogna zemlja), odnosno cijene po kojoj se iz te treće zemlje istovjetni proizvod uvozi u druge zemlje, uključujući Uniju, ili, ako to nije moguće, na nekoj drugoj razumnoj osnovi, uključujući stvarno plaćenu ili naplativu cijenu u Uniji za istovjetni proizvod, odgovarajuće prilagođenu, ako je potrebno, kako bi uključivala razumnu profitnu maržu.
(27)
Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela svoju namjeru da radi utvrđivanja uobičajene vrijednosti za Kinu kao odgovarajuću prikladnu zemlju iskoristi Tursku te je zainteresirane strane pozvala da se oko toga izjasne.
(28)
Što se tiče Turske kao predložene analogne zemlje nisu primljeni nikakvi komentari. Nijedna zainteresirana strana nije predložila proizvođače istovjetnog proizvoda iz neke druge analogne zemlje.
(29)
Jedan od turskih proizvođača izvoznika s kojima je uspostavljen kontakt, Frigo-Pak, na vrijeme je dostavio ispunjen čitav upitnik i pristao na provjeru na licu mjesta u svojim poslovnim prostorima.
3.2.2. Uobičajena vrijednost
(30)
S skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe, uobičajena je vrijednost utvrđena na temelju provjerenih podataka dobivenih od proizvođača iz Turske. To trgovačko društvo nije prodavalo istovjetni proizvod na domaćem tržištu pa je stoga uobičajena vrijednost izračunata u skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe krenuvši s proizvodnim troškovima i, u skladu s člankom 2. stavkom 6. točkom (b), dodajući razuman postotak za prodajne, opće i administrativne troškove kao i, u skladu s člankom 2. stavkom 6. točkom (c), razumnu stopu dobiti. Primijenjena stopa prodajnih, općih i administrativnih troškova stvarna je stopa koju ovaj proizvođač snosi pri prodaji drugih konzerviranih proizvoda na domaćem tržištu i iznosi 10 % - 20 % (postotak je dan u rasponu zbog povjerljivosti). Primijenjena stopa dobiti jednaka je onoj koja je primijenjena u početnom ispitnom postupku, odnosno 6,8 %, što predstavlja dobit koju je industrija EU-a ostvarivala prije štete zbog dampinškog uvoza iz Kine.
3.2.3. Izvozna cijena
(31)
Izvozna prodaja proizvođača izvoznika koji surađuje u Uniju izvršena je izravno nezavisnim kupcima s poslovnim nastanom u Uniji. U skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe, izvozna je cijena utvrđena na temelju stvarno plaćenih ili naplativih cijena za dotični proizvod kada se on prodaje za izvoz iz Kine u Uniju.
3.2.4. Usporedba
(32)
Usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene izvršena je na temelju cijene franko tvornica.
(33)
Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene proizvođača izvoznika koji surađuje te u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe, izvršene su odgovarajuće prilagodbe u pogledu razlika u troškovima prijevoza, osiguranja, bankovnih pristojbi i provizija koje su utjecale na cijene i na usporedivost cijena.
3.2.5. Dampinška marža
(34)
Kako je predviđeno člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, dampinška marža utvrđena je na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom.
(35)
Kod proizvođača izvoznika koji surađuje ta je usporedba ukazala na postojanje dampinga. Dampinška je marža iznosila više od 60 %.
(36)
Za Kinu u cjelini, usporedbom ponderirane prosječne izvozne cijene za kineski uvoz dotičnog proizvoda, kako se navodi u Eurostatu, i ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti utvrđene za analognu zemlju (prilagođene kako bi odražavala vjerojatni sastav proizvoda kineskog uvoza u odnosu na sastav proizvoda iz prodaje u EU-u proizvođača izvoznika koji surađuje za usporedive vrste proizvoda) također je utvrđen znatan damping, i to još veće razine.
(37)
Nakon konačne objave europsko trgovinsko udruženje tvrdilo je da za razliku od kineskih proizvođača izvoznika i španjolskih proizvođača nije imalo nikakvu mogućnost provjeriti točne izračune (damping i šteta) te je stoga od Komisije zatražilo da dostavi podatke o izračunu dampinga. Tijekom saslušanja u prisutnosti službenika za saslušanja tri su uvoznika također upozorila da bi im više odgovaralo da su primili podatke o izračunu dampinga.
(38)
U tom smislu treba napomenuti da podaci na kojima je Komisija temeljila svoje izračune sadržavaju poslovne tajne i povjerljive informacije. Proizvođač izvoznik koji surađuje i koji je dostavio te podatke primio je posebnu objavu detaljnih izračuna dampinga i štete na koje nije uložio nikakve primjedbe ili zahtjeve za pojašnjenje. Komisija te podatke ne može davati na uvid drugim zainteresiranim stranama, a da to ne čini povredu njihove povjerljivosti. Međutim, metode kojima se koristila Komisija, kako su prethodno navedene u uvodnim izjavama 30. - 36., objavljene su svim zainteresiranim stranama. Službenik za saslušanje je tijekom spomenutog saslušanja obavijestio uvoznike da od njega mogu zatražiti da provjeri izračune Komisije u slučaju dvojbe u pogledu njihove točnosti. Međutim, tri uvoznika nisu zatražila intervenciju službenika za saslušanje u tom pogledu.
(39)
U svakom slučaju, europsko trgovinsko udruženje samostalno je izračunalo dampinšku maržu usporedbom Eurostatovih prosječnih uvoznih cijena proizvoda iz Kine s Eurostatovim prosječnim uvoznim cijenama proizvoda iz Turske. Prema tom trgovinskim udruženju, na temelju te usporedbe može se zaključiti da je razina dampinga niža, oko 30 %. U tom smislu prvo treba napomenuti da je u reviziji nakon isteka mjera točna razina dampinga manje važna nego u ispitnom postupku u kojem se određuje razina pristojbe. Drugo, kako je prethodno objašnjeno u uvodnim izjavama 30. - 33., izračun Komisije temelji se na „stvarnim” podacima o uobičajenoj vrijednosti provjerenih turskih proizvođača koji surađuju te su one detaljno uspoređene s kineskim izvoznim cijenama. Stoga se podatci na kojima Komisija temelji svoj izračun smatraju puno pouzdanijima i preciznijima od procjena koje predlaže udruženje u svojim primjedbama na objavu.
(40)
Tijekom saslušanja sa službenikom za saslušanja tri uvoznika također su tvrdila da nije bilo dampinga. Svoju tvrdnju temelje na činjenici da je Komisija utvrdila da su prosječne prodajne cijene kineskog proizvođača izvoznika koji surađuje za više važnih tržišta izvan EU-a niže od prosječnih prodajnih cijena za tržište Unije. Ta se tvrdnja mora odbaciti jer je damping prodaja na određenom tržištu po cijenama ispod uobičajene vrijednosti, a ne po cijenama nižima od cijena ostvarenih na drugim tržištima trećih zemalja.
3.3. Razvoj uvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage
3.3.1. Uvodna napomena
(41)
Nastavno na nalaz o postojanju dampinga tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije ispitana je vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju stavljanja mjera izvan snage i analizirani su sljedeći elementi: proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u Kini; obujam i cijene dampinškog uvoza iz Kine; privlačnost tržišta Unije u odnosu na uvoz iz Kine.
(42)
Tijekom velikog dijela razdoblja ispitnog postupka revizije (RIPR) u EU-u nikakve mjere nisu bile na snazi jer su bile poništene (vidjeti uvodnu izjavu 2.). Tijekom toga razdoblja bez mjera u razdoblju 2011./2012. zabilježen je najveći obujam uvoza nakon kojega je, tijekom preostalog dijela razdoblja ispitnog postupka revizije, uslijedio pad. Time se zapravo, umjesto pravoga porasta/pada potrošnje, odražava učinak stvaranja zaliha koji se pripisuje visokoj razini kineskog uvoza koji se odigrao između ožujka i srpnja 2012., kada te mjere nisu bile na snazi.
3.3.2. Kapacitet proizvodnje, domaće potrošnje i izvoza kineskih proizvođača
(43)
Što se tiče ukupnog kineskog proizvodnog i neiskorištenog kapaciteta Komisija nije dobila podatke ni od jednog kineskog proizvođača ili neke druge zainteresirane strane. U skladu s člankom 18. Osnovne uredbe Komisija je svoje nalaze izvela na temelju dostupnih činjenica.
(44)
Prema izvješću koje je objavila Agencija za inozemnu poljoprivredu Ministarstva poljoprivrede SAD-a (FSA/USDA), uključenom u zahtjev za reviziju i dostupnom javnosti (7), iznos svježih mandarina namijenjenih preradi, tj. proizvodnja konzerviranih mandarina u Kini povećala se za 27 % između razdoblja 2009./2010. (520 000 tona) i razdoblja ispitnog postupka revizije (660 000 tona). U proizvodnji kineskih konzerviranih mandarina prisutan je sličan trend. Prema tom izvješću Kina je povećala proizvodnju konzerviranih mandarina s 347 000 tona u razdoblju 2009./2010. na 440 000 tona u razdoblju ispitnog postupka revizije. U tome se izvješću nadalje procjenjuje da je kineska domaća potrošnja konzerviranih mandarina u razdoblju 2013./2014. iznosila približno 100 000 - 150 000 tona. Budući da se u drugom javno dostupnom izvoru domaća potrošnja procjenjuje na 50 000 - 100 000 tona (8), čini se razumnim procijeniti domaću potrošnju na 100 000 tona. Uzimajući u obzir prethodno iznesene podatke, količina kineskih konzerviranih mandarina dostupnih za izvoz u razdoblju ispitnog postupka revizije može se procijeniti na približno 340 000 tona.
(45)
U drugim dostupnim izvorima navode se nešto drukčije procjene u pogledu iznosa kineskih konzerviranih mandarina dostupnih za izvoz u razdoblju od 2009. do 2014. (9). Međutim, unatoč razlikama, u svim se procjenama navodi da je u razdoblju od 2009. do 2013. za izvoz bilo dostupno najmanje 300 000 tona kineskih konzerviranih mandarina. Ni u jednom izvoru nije navedeno da bi se količina kineskih konzerviranih mandarina dostupnih za izvoz mogla u budućnosti znatno smanjiti.
3.3.3. Privlačnost tržišta Unije
(46)
Čak i da je uvoz iz Kine tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije bio 19 253 tone, podaci o uvozu iz početnog ispitnog postupka koji se odnose na razdoblje od 2002. do 2007. pokazuju da kineski proizvođači mogu na tržište Unije isporučiti više od 60 000 tona po sezoni, što potvrđuju podaci Eurostata o uvozu koji se odnose na sezonu 2011./2012. Osim toga, visoka razina uvoza u razdoblju 2011./2012., u kojoj se mjere uglavnom nisu primjenjivale (točnije, od 22. ožujka 2012.), pokazuje da je Unija privlačno tržište za kineske proizvođače u smislu cijena te da će, ako se sadašnje antidampinške mjere stave izvan snage, na tržište Unije stići znatne količine kineskog dampinškog uvoza.
(47)
Činjenica da je u razdoblju 2002./2007. (kada se nisu provodile nikakve antidampinške mjere) Kina u Uniju izvozila prosječno znatno više konzerviranih mandarina po sezoni (za 36 %) nego u razdoblju 2009./2013. (kada su pristojbe bile na snazi, osim od 22. ožujka 2012. do 23. veljače 2013.), iako su ukupne količine dostupne za kineski izvoz diljem svijeta bile niže u prvome razdoblju nego u drugome, dodatno potvrđuje vjerojatnost da će kineski proizvođači, stave li se ove mjere izvan snage, svoje izvozne količine za Uniju povećati na razine koje su zabilježene tijekom početnog ispitnog postupka.
3.3.4. Izvozne cijene za treće zemlje
(48)
Kada je riječ o izvozu u treće zemlje, ispitni je postupak pokazao da su tijekom ispitnog postupka revizije prosječne izvozne prodajne cijene trgovačkih društava koja surađuju za nekoliko važnih tržišta (poput Japana, Malezije, Filipina i Tajlanda) bile niže od prosječnih prodajnih cijena za Uniju. Stoga se može očekivati da će u izostanku mjera taj proizvođač izvoznik koji surađuje barem dio tog izvoza preusmjeriti u Uniju.
(49)
Vjerojatnost preusmjeravanja kineskog izvoza u Uniju dokazuju i kineske izvozne statistike koje se odnose na pripremljene i/ili konzervirane agrume u hermetički zatvorenim spremnicima. Točnije, na temelju tih statistika procjenjuje se da je, tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, približno 20 000 tona dotičnog proizvoda prodano izvozim odredištima na kojima su prosječne cijene niže od onih koje se postižu u EU-u, čak iako na uvoz iz Kine na tim tržištima nisu bile primjenjive nikakve antidampinške pristojbe. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije ta bi količina bila jednaka domaćoj prodaji industrije Unije i 71 % ukupne proizvodnje u Uniji. Drugim riječima, na temelju sadašnje veličine europskog tržišta konzerviranih mandarina (ukupna potrošnja u EU u iznosi 44 523 tone) i u skladu s podacima iz kineskih izvoznih statistika, količina sadašnjeg kineskog izvoza u EU, zajedno s mogućom količinom za čije preusmjeravanje u Uniju postoji ekonomska računica, gotovo bi potpuno zadovoljila potražnju za konzerviranim mandarinama u Uniji.
3.3.5. Zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga
(50)
Ispitnim je postupkom potvrđeno da je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kineski uvoz nastavio ulaziti na tržište Unije po dampinškim cijenama. S obzirom na nastavak dampinga, činjenicu da je tržište Unije značajno tržište koje je kineskim izvoznicima u prošlosti bilo zanimljivo, zatim kineske proizvodne kapacitete koji premašuju ukupnu potrošnju u Uniji, kao i dokazanu volju i sposobnost kineskih proizvođača za ubrzano povećanje izvoza u Uniju ako za to bude poticaja, zaključuje se da postoji vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju ukidanja mjera.
4. ŠTETA
4.1. Opće napomene
(51)
Mandarine se beru na jesen i zimi, pri čemu sezona berbe i obrade počinje početkom listopada, a završava približno krajem siječnja (kod nekih varijeteta u veljači ili ožujku) sljedeće godine. Većina kupoprodajnih ugovora (na primjer, oni koji se sklapaju s nepovezanim uvoznicima) sklapaju se u prvim mjesecima svake sezone. U industriji konzerviranih mandarina praksa je za svrhe usporedbe uzimati sezonu (razdoblje od 1. listopada jedne godine do 30. rujna sljedeće godine). Kao i u početnom ispitnom postupku, Komisija je ovu praksu usvojila za svoje analize.
4.2. Proizvodnja u Uniji i industrija Unije
(52)
Tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka, istovjetni je proizvod u Uniji proizvelo pet proizvođača iz Unije. Ukupna proizvodnja istovjetnog proizvoda u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije bila je izračunana na temelju odgovora na upitnik koje su dostavila četiri pojedinačna proizvođača, što je potvrđeno prilikom provjere na licu mjesta. Proizvodnja preostalog proizvođača koji nije surađivao na odgovarajući način i nije bio podvrgnut provjeri na licu mjesta, temeljila se na odgovoru na upitnik koji je taj proizvođač dostavio i koji je uspoređen sa zahtjevom. Na temelju toga je ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije procijenjena na oko 28 500 tona.
(53)
Donesen je zaključak da prethodno navedeni proizvođači iz Unije, koji predstavljaju ukupnu proizvodnju u Uniji, čine industriju Unije u skladu sa značenjem članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe.
4.3. Vidljiva potrošnja na tržištu Unije
(54)
Potrošnja u Uniji izračunana je na temelju podataka o uvozu kako ih je objavio Eurostat na razini TARIC-a (integrirana tarifa Europske unije) pa se ona stoga točno podudara s definicijom dotičnog proizvoda te na temelju obujma prodaje industrije Unije u EU-u.
(55)
Mora se napomenuti da, iako se ova analiza temelji na sezonama, a ne na kalendarskim godinama, gornja metodologija ne mora nužno odražavati potrošnju na razini industrijskog korisnika/potrošača. S obzirom na sezonski karakter glavne sirovine (svježe voće), u ovome je sektoru i kod uvoznika i kod proizvođača iz Unije uobičajena praksa stvarati zalihe kada se svježe voće konzervira, a prerađene proizvode prodavati distributerima ili industrijskim korisnicima čitave godine. Stoga na potrošnju mogu katkad utjecati učinci stvaranja zaliha.
(56)
Na temelju toga, tijekom razmatranog razdoblja potrošnja u Uniji kretala se kako slijedi:
Tablica 1.
2009./2010.
2010./2011.
2011./2012.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Potrošnja u Uniji (u tonama)
66 487
72 618
90 207
44 523
Indeks (2009./2010. = 100)
100
109
136
67
(57)
Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja agruma u Uniji u prosjeku je bila niža od 70 000 tona. Međutim, uvoz je dosegnuo najvišu razinu u razdoblju 2011./2012., nakon čega je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije uslijedio pad. Taj razvoj događaja zapravo odražava učinak stvaranja zaliha, a ne pravi porast/pad potrošnje, te se pripisuje visokoj razini kineskog uvoza u razdoblju od ožujka do srpnja 2012., kada te mjere privremeno nisu bile na snazi (vidjeti uvodnu izjavu 2.). Najveći obujam uvoza u razdoblju 2011./2012. kompenziran je manjim obujmom uvoza tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, što je dovelo i do manje potrošnje u Uniji.
(58)
Neki su uvoznici tvrdili da nisu stvarali zalihe. Tvrdili su i to da su već od 6. listopada 2011. kad je nezavisni odvjetnik dostavio svoje mišljenje u predmetu C-338/10 bili uvjereni da će Sud poništiti te mjere. Stoga su odgodili carinjenje dotičnog proizvoda dok Sud ne donese pravomoćnu presudu.
(59)
U tom kontekstu treba podsjetiti da se stvaranje zaliha može definirati kao gomilanje i skladištenje rezervnih zaliha. Podaci kojima Komisija raspolaže ukazuju na to da se od poništenja mjera 22. ožujka 2012. dotični proizvod uvozio u velikim količinama do srpnja 2012.: u prosjeku gotovo 9 000 tona mjesečno. Otad do kraja RIPR-a prosječna razina uvoza smanjila se na svega oko 1 650 tona mjesečno, što je oko 2 000 tona manje mjesečno u usporedbi s prosječnom razinom uvoza u razdoblju koje je prethodilo poništenju mjera. Komisija je zaključila da su u cilju postizanja takve znatne razine mjesečnog uvoza tijekom razmjerno kratkog razdoblja uvoznici gomilali velike količine dotičnog proizvoda. To su, uostalom, potvrdili i neki uvoznici, koji su priznali da su odgađali carinjenje kad su bili sigurni da će se antidampinške pristojbe poništiti. Stoga se tvrdnja da uvoznici nisu stvarali zalihe morala odbaciti.
4.4. Uvoz u Uniju iz Kine
(60)
S obzirom da je u ispitnom postupku surađivala samo jedna skupina kineskih izvoznika i da ta skupina čini približno 12 % - 20 % ukupnog uvoza iz Kine tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije (postotak je dan u rasponu zbog povjerljivosti), zaključeno je da su za obujme uvoza i uvozne cijene najtočniji i najbolji izvor podataka bili podaci Eurostata (prema potrebi, na razini oznake TARIC (integrirana tarifa Europske unije). Ipak su ispitane i cijene pojedinačnog kineskog izvoznika koji surađuje.
4.4.1. Obujam i tržišni udio
(61)
Obujam kineskog uvoza i odgovarajući tržišni udjeli kretali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:
Tablica 2.
Uvoz iz Kine
2009./2010.
2010./2011.
2011./2012.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Obujam uvoza (u tonama)
47 235
41 915
59 613
19 294
Indeks (2009./2010. = 100)
100
89
126
41
Tržišni udio
71 %
57,7 %
66,1 %
43,3 %
(62)
Nakon uvođenja antidampinških mjera u 2008., obujam kineskog uvoza općenito se smanjivao. Podsjeća se da je uvoz tijekom razdoblja početnog ispitnog postupka (2006./2007.) iznosio 56 108 tona.
(63)
Kako je prethodno objašnjeno, kod uvoza je ipak postignut najveći obujam u 2011./2012. Taj najveći obujam očigledno je uzrokovan poništenjem antidampinških mjera u ožujku 2012. Štoviše, analizom mjesečnog razvoja kineskog uvoza na temelju podataka Eurostata, iako je mjesečni kineski uvoz općenito kolebao između 2 000 i 6 000 tona, u razdoblju od ožujka 2012. i srpnja 2012. on dostiže između 6 000 i 12 000 tona (u prosjeku gotovo 9 000 tona mjesečno). U tom pogledu treba napomenuti da su mjere poništene u ožujku 2012. i ponovo uvedene u veljači 2013., ali je evidentiranje uvedeno 29. lipnja 2012. (10), što je na uvoz imalo negativan učinak.
(64)
Slično obujmu uvoza, negativan je trend tijekom razmatranog razdoblja pratio i kineski tržišni udio koji se s 71 % smanjio na 43 %. Čak i kada se uzme u obzir utjecaj neuobičajenog obujma kineskog uvoza u 2011./2012. i razdoblje ispitnog postupka revizije, tržišni su se udjeli smanjili s oko 70 % u 2009./2010. na prosječnih 55 % u sljedećim godinama.
4.4.2. Cijena i sniženje cijene
Tablica 3.
Uvoz iz Kine
2009./2010.
2010./2011.
2011./2012.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Prosječna uvozna cijena (EUR/tona)
677
744
1 068
925
Indeks (2009./2010. = 100)
100
110
158
137
(65)
Kako je vidljivo iz prethodne tablice, cijene kineskog uvoza povećale su se tijekom razmatranog razdoblja za 37 %. No mora se napomenuti da su se cijene do razdoblja 2011./2012. znatno povećale te da su se zatim tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije smanjivale.
(66)
Budući da je obujam uvoza jedinog izvoznika koji je surađivao činio tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije samo približno 12 % - 20 % kineskog uvoza (postotak je dan u rasponu zbog povjerljivosti), obaranje cijena je na temelju statističkih podataka o uvozu razmatrano i za sveukupan kineski izvoz.
(67)
U tu su svrhu ponderirane prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije koji su surađivali za nepovezane kupce na tržištu Unije uspoređene s odgovarajućim ponderiranim prosječnim cijenama CIF (troškovi, osiguranje, vozarina) uvoza iz Kine kako ih navodi Eurostat. Te cijene CIF prilagođene su kako bi se njima obuhvatili svi troškovi povezani s carinjenjem, odnosno carinska tarifa i troškovi nakon uvoza.
(68)
Usporedba na temelju toga pokazala je da je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije uvoz dotičnog proizvoda snizio cijene industrije Unije za 4,8 %, ako se izračunom uzme u obzir utjecaj antidampinških mjera na snazi. No ako se u obzir uzmu uvozne cijene bez antidampinških pristojbi, marža obaranja cijena doseže 28 %.
(69)
Ako se razmatraju odgovarajuće prilagođene uvozne cijene koje je dostavio kineski izvoznik koji surađuje, za razdoblje tijekom ispitnog postupka revizije može se utvrditi marža obaranja cijena od 14 % ako se u obzir uzmu antidampinške mjere na snazi. Kada se odbije smanjenje zbog učinka antidampinških pristojba, stopa obaranja cijena dostiže razinu od 20 %. Mora se napomenuti da se većina tih uvoza tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije ostvarila kada su mjere bile poništene.
4.5. Uvoz u Uniju iz ostalih trećih zemalja
(70)
Tijekom razmatranog razdoblja obujma uvoza iz ostalih trećih zemalja nikada nije imao tržišni udio veći od 11,2 %. Većina tog uvoza (najmanje 89 % tijekom razmatranog razdoblja) bila je iz Turske.
Tablica 4.
2009./2010.
2010./2011.
2011./2012.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Opseg uvoza iz ostalih trećih zemalja (u tonama)
4 033
8 078
10 090
4 717
Indeks (2009./2010. = 100)
100
200
250
117
Tržišni udio
6,1 %
11,1 %
11,2 %
10,6 %
4.6. Gospodarsko stanje industrije Unije
(71)
U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe, ispitivanje učinka dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je ocjenu svih gospodarskih čimbenika i pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.
(72)
Iako je svih pet proizvođača iz Unije dostavilo odgovore na upitnik, smatralo se da se odgovor na upitnik koji je dostavio jedan od proizvođača ne može u potpunosti upotrijebiti jer njegov odgovor nije potvrđen tijekom provjere na licu mjesta. Stoga se analiza temeljila na sljedećoj metodologiji.
(73)
Makroekonomski pokazatelji (proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, zaposlenost, produktivnost, rast, visina dampinške marže i oporavak od učinaka prethodnog dampinga) ocijenjeni su na razini čitave industrije Unije. Ta se ocjena temeljila na podacima koje su dostavila četiri proizvođača iz Unije koji su u potpunosti surađivali. U slučaju proizvođača čiji odgovor na upitnik nije potvrđen, ocjena je izvedena na temelju podataka koje je taj proizvođač dostavio i koji su, koliko je to bilo moguće, provjereni usporedbom s podacima koju su bili uključeni u zahtjev te njegovim revidiranim financijskim izvještajima.
(74)
Analiza mikroekonomskih pokazatelja (zalihe, prodajne cijene, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat od ulaganja, sposobnost prikupljanja kapitala te plaće) provedena je na razini četiri proizvođača iz Unije koji su surađivali u potpunosti. Ta se ocjena temeljila na njihovim podacima koji su službeno potvrđeni tijekom provjere na licu mjesta.
4.6.1. Makroekonomski pokazatelji
4.6.1.1. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
Tablica 5.
2009./2010.
2010./2011.
2011./2012.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Proizvodnja (u tonama)
11 815
33 318
29 672
28 763
Indeks (2009./2010. = 100)
100
282
251
243
Proizvodni kapacitet (u tonama)
77 380
77 380
77 380
77 380
Indeks (2009./2010. = 100)
100
100
100
100
Iskorištenost kapaciteta
15 %
43 %
38 %
37 %
(75)
Proizvodnja se tijekom razmatranog razdoblja znatno povećala, i to s približno 12 000 tona na gotovo 29 000 tona tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. U sezoni 2009./2010. obujam proizvodnje bio je malen jer je na industriju Unije još utjecao dampinški uvoz kineskih konzerviranih mandarina koje su bile uvezene u prethodnoj sezoni te činjenica da je imala zalihe iz prethodne sezone dok antidampinške mjere nisu bile na snazi. Proizvodnja se povećala u sezoni 2010./2011. nakon što je novi kineski uvoz obuhvaćen antidampinškom mjerom na snazi.
(76)
Budući da se proizvodni kapacitet Unije tijekom tog razdoblja nije mijenjao, iskorištenost kapaciteta povećala se u skladu s njim, ali se ipak sustavno zadržala ispod 50 %.
(77)
Jedno europsko trgovačko udruženje tvrdilo je da je jedan proizvođač iz Unije obustavio proizvodnju od 2012./2013. te da su taj i druga dva proizvođača u teškoj financijskoj situaciji. Zbog toga se tvrdi da su brojke koje se odnose na proizvodnju i proizvodni kapacitet/iskorištenost bile umjetno uvećane.
(78)
U tom smislu prvo treba podsjetiti da su informacije prikupljene tijekom ispitnog postupka ukazivale na to da su svi proizvođači iz Unije koji čine dio industrije Unije proizvodili u svim sezonama tijekom razmatranog razdoblja. Prvu tvrdnju da je jedan proizvođač obustavio proizvodnju tijekom RIPR-a stoga treba odbaciti.
(79)
U pogledu navodne teške financijske situacije proizvođača iz Unije jedan proizvođač iz Unije doista je tijekom razmatranog razdoblja bio predmet stečajnog postupka. Međutim, ispitni postupak pokazao je da se razina proizvodnje tog proizvođača znatno povećala u razmatranom razdoblju, dok mu je kapacitet ostao isti. Stoga je zaključeno da stečajni postupak nije negativno utjecao na proizvodnju tog proizvođača. Nad druga dva proizvođača iz Unije pokrenut je stečajni postupak, ali tek nakon razmatranog razdoblja. Time se u stvari potvrđuje zaključak (vidjeti uvodne izjave od 96. do 98.) da se šteta nastavila i da je industrija Unije i dalje bila u osjetljivoj financijskoj situaciji.
4.6.1.2. Obujam prodaje i tržišni udio u Uniji
Tablica 6.
2009./2010.
2010./2011.
2011./2012.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Obujam prodaje (u tonama)
15 219
22 625
20 504
20 512
Indeks (2009./2010. = 100)
100
149
135
135
Tržišni udio (potrošnje u Uniji)
22,9 %
31,2 %
22,7 %
46,1 %
(80)
Tijekom razmatranog razdoblja prodaja industrije Unije nepovezanim kupcima na tržištu Unije povećala se za 35 %.
(81)
Tijekom razmatranog razdoblja trend rasta pratio je i tržišni udio industrije Unije. Uzimajući u obzir čak i učinak stvaranja zaliha na razinu potrošnje u Uniji u 2011./2012. i tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, tržišni se udio povećao s približno 23 %, s početka toga razdoblja, na prosječno 35 % u posljednje dvije razmatrane godine.
4.6.1.3. Zaposlenost i produktivnost
Tablica 7.
2009./2010.
2010./2011.
2011./2012.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Broj zaposlenika
350
481
484
428
Indeks (2009./2010. = 100)
100
137
138
122
Produktivnost (u tonama po zaposleniku)
34
69
61
67
Indeks (2009./2010. = 100)
100
205
182
199
(82)
Tijekom razmatranog razdoblja povećale su se zaposlenost i produktivnost, što je odraz sveukupnog povećanja proizvodnje i obujma prodaje. Povećanje produktivnosti u razdoblju 2010./2011. bilo je povezano s većim obujmima proizvodnje, koji su bili posljedica činjenice da su u tome razdoblju antidampinške mjere na snazi postigle potpuni učinak.
(83)
Gornji podaci o zaposlenosti izraženi su u ekvivalentima punoga radnoga vremena i stoga ne odgovaraju apsolutnom broju dotičnih sezonskih radnih mjesta. Kako bi se stekao bolji dojam o količini uključenih radnih mjesta, mora se napomenuti da je podatak za razdoblje ispitnog postupka revizije ekvivalent punoga radnoga vremena za približno 2 400 sezonskih radnih mjesta.
4.6.1.4. Rast
(84)
Industrija Unije uspjela je ostvariti korist od rasta na tržištu Unije do 2011. Međutim, čim su mjere koje su bile nametnute Kini poništene (vidjeti uvodnu izjavu 2.), a kineski uvoz preplavio je tržište Unije, industrija Unije znatan je dio svojega tržišnog udjela izgubila. Nakon što su pristojbe ponovo uvedene, industrija Unije mogla je povratiti svoj izgubljeni tržišni udio, iako po cijenu loše financijske situacije.
4.6.1.5. Visina dampinga i oporavak od prethodnog dampinga
(85)
Damping se u znatnoj mjeri nastavio tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, kako je prethodno objašnjeno u točki 3.2.5. (vidjeti uvodne izjave 34. i 35.).
(86)
Kada je riječ o učinku visine stvarne dampinške marže na industriju Unije, s obzirom na obujam dampinškog uvoza iz Kine, taj se učinak ne može smatrati zanemarivim. Napominje se da je industrija Unije i dalje na putu oporavka od prethodnih dampinga, posebno u smislu iskorištenosti kapaciteta i profitabilnosti (u usporedbi s početnim ispitnim postupkom).
4.6.2. Mikroekonomski pokazatelji
4.6.2.1. Zalihe
Tablica 8.
2009./2010.
2010./2011.
2011./2012.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Zalihe (u tonama)
2 020
2 942
7 257
9 729
Indeks (2009./2010. = 100)
100
146
359
482
(87)
Proizvođači iz Unije u posljednje su dvije sezone svoje zalihe znatno povećali. To je odraz činjenice da se u razmatranom razdoblju proizvodnja više povećala od prodaje.
4.6.2.2. Prodajne cijene u Uniji
Tablica 9.
2009./2010.
2010./2011.
2011./2012.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Prosječna jedinična prodajna cijena (EUR/tona)
1 260
1 322
1 577
1 397
Indeks (2009./2010. = 100)
100
105
125
111
(88)
U razdoblju revizije industrija Unije uspjela je povećati svoje prodajne cijene u EU-u za 11 %. To je povećanje bilo izrazito do 2011./2012., ali su se zatim cijene tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije smanjivale. To se pripisuje visokoj razini kineskog uvoza u razdoblju od ožujka do srpnja 2012., kada mjere nisu bile na snazi, te obaranju cijena industrije Unije cijenama dotičnog proizvoda iz Kine.
4.6.2.3. Profitabilnost i novčani tok
Tablica 10.
2009./2010.
2010./2011.
2011./2012.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Profitabilnost
-29,8 %
5,9 %
6,4 %
-2,9 %
(89)
Tijekom razmatranog razdoblja profitabilnost industrije Unije prvo se znatno povećala u razdoblju od 2010./2011. do 2011./2012. Međutim, u razdoblju ispitnog postupka revizije industrija Unije ponovno je stvarala gubitke.
(90)
Poboljšanje profitabilnosti bilo je jasno povezano s činjenicom da je u godinama nakon uvođenja antidampinških mjera industrija Unije uspjela povećati obujam svoje prodaje i proizvodnje kao i prodajnu cijenu. Povratak stanja stvaranja gubitaka u razdoblju ispitnog postupka revizije posljedica je nižih prodajnih cijena zbog iznenadnog priljeva kineskog uvoza nakon što je Sud Europske unije poništio pristojbe.
(91)
U tome kontekstu treba podsjetiti da je u razdoblju između ožujka i srpnja 2012. znatan obujam kineskih proizvoda uvezen bez antidampinške pristojbe. Nadalje, utvrđeno je da je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kineski uvoz znatno snižavao cijene u Uniji, posebno kada se odbije učinak antidampinških pristojba. To je uzrokovalo opći pad cijena koji je zatim doveo do situacije stvaranja gubitaka za industriju Unije.
Tablica 11.
2009./2010.
2010./2011.
2011./2012.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Novčani tok (EUR)
1 211 342
3 078 496
-1 402 390
-2 023 691
Indeks (2009./2010. = 100)
100
254
-116
-167
(92)
Razvoj novčanog toka tijekom razmatranog razdoblja, a posebno u posljednje dvije analizirane godine, uglavnom odgovara razvoju sveukupne profitabilnosti industrije Unije u vezi s učinkom povećanja zaliha.
4.6.2.4. Ulaganja, povrat od ulaganja, sposobnost prikupljanja kapitala i rast
Tablica 12.
2009./2010.
2010./2011.
2011./2012.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Ulaganja (EUR)
318 695
416 714
2 387 341
238 473
Indeks (2009./2010. = 100)
100
131
749
75
Povrat ulaganja (neto imovina)
-60 %
29 %
19 %
-1 %
(93)
Tijekom razmatranog razdoblja dio industrije Unije ulagao je u održavanje i optimizaciju postojećih proizvodnih strojeva. Obujam ulaganja posebno se povećao u razdoblju 2011./2012., najvjerojatnije potaknut razinom dobiti tijekom i neposredno nakon te godine. To je ulaganje uglavnom proveo jedan proizvođač iz Unije kako bi osigurao izvor sirovina koji će nadopuniti postojeće, te kako bi poboljšao poštovanje propisa o zaštiti okoliša. Povrat od ulaganja tijekom razmatranog razdoblja strogo je slijedio kretanja profitabilnosti.
(94)
Dio se industrije Unije suočio tijekom razmatranog razdoblja s poteškoćama prikupljanja kapitala, ali je konačno svoj dug uspio restrukturirati.
4.6.2.5. Plaće
Tablica 13.
2009./2010.
2010./2011.
2011./2012.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Troškovi rada po zaposleniku (EUR)
23 578
21 864
21 371
23 025
Indeks (2009./2010. = 100)
100
93
91
98
(95)
Prosječne razine plaća ostale su tijekom razmatranog razdoblja prilično stabilne, a jedinični se trošak proizvodnje smanjio.
4.7. Zaključak
(96)
Analiza štete pokazuje da se u razmatranom razdoblju stanje industrije Unije poboljšalo. Uvođenjem antidampinških mjera krajem 2008. omogućilo se industriji Unije da se polako ali sigurno oporavi od štetnih učinaka dampinga i nastavi iskorištavati svoj potencijal na tržištu Unije. Korist industrije Unije od tih mjera najbolje se vidi iz njezinih povećanih razina proizvodnje i prodaje te posebno razine dobiti.
(97)
No to se stanje tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije promijenilo. Mjere su u ožujku 2012. bile poništene, a uvoz iz Kine obilno se povećavao sve do lipnja 2012., kada je uvoz podvrgnut evidentiranju. Uvoznici su poništenje antidampinških pristojbi iskoristili kako bi u razdoblju 2011./2012. nakupili zalihe i te proizvode tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije stavili na tržište EU-a po niskim cijenama. To je dovelo do znatnog općeg cjenovnog pritiska na tržište EU-a i posljedičnog ponovnog pogoršanja financijskog stanja industrije. Ta industrija doista nije imala nikakva izbora osim sniziti svoje cijene kako bi zadržala razinu prodaje. No to je za njezinu financijsku situaciju imalo ozbiljne posljedice.
(98)
Štetno stanje u kojem se industrija Unije i dalje nalazi najbolje se vidi u nizu negativnih financijskih pokazatelja, odnosno profitabilnosti i novčanom toku, u kombinaciji s visokom razinom zaliha i niskom iskorištenošću kapaciteta. U tom kontekstu spriječena su nova ulaganja i rast.
(99)
Jedno europsko trgovačko udruženje osporilo je nalaze o šteti na temelju tvrdnje da su se obujam prodaje, zapošljavanje i prodajne cijene industrije Unije te razina ulaganja jednog proizvođača iz Unije pozitivno razvijali u razmatranom razdoblju.
(100)
Tu tvrdnju, međutim, treba odbaciti. Naime, u skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe popis relevantnih ekonomskih pokazatelja koje bi trebalo ispitati nije potpun te jedan ili više tih čimbenika ne mora nužno predstavljati odlučujuću smjernicu u pogledu ispitivanja učinka dampinškog uvoza na industriju Unije. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 98., pokazatelji koje je naveo podnositelj zahtjeva nisu imali presudan utjecaj u donošenju zaključaka Komisije o štetnom stanju industrije Unije, već je zaključak o nastavku štete utemeljen na negativnim financijskim pokazateljima u pogledu profitabilnosti i novčanog toka u kombinaciji s visokim razinama zaliha i niskom iskorištenošću kapaciteta.
5. VJEROJATNOST NASTAVKA ŠTETE
5.1. Učinak predviđenog obujma uvoza i učinak na cijene u slučaju stavljanja mjera izvan snage
(101)
Ako se mjere budu morale staviti izvan snage, očekuje se povećanje obujma uvoza i dodatne štete za industriju Unije. To se temelji na sljedećim elementima.
(102)
Prethodno navedena analiza (vidjeti uvodnu izjavu 44.) pokazuje da, iako su se obujmi kineskog izvoza u Uniju nakon uvođenja mjera krajem 2008. znatno smanjili, kineski proizvođači i dalje proizvode znatne količine dotičnog proizvoda od kojih je većina namijenjena izvozu.
(103)
U smislu projiciranih obujma i cijena, jasno je da tržište Unije nastavlja biti privlačno za kineske proizvođače izvoznike. Kao prvo, u smislu obujma, tržište Unije treće je najveće svjetsko tržište za kineske konzervirane mandarine. Osim toga, razvoj situacije nakon poništavanja mjera pokazuje da su kineski izvoznici sposobni na tržište Unije brzo izvesti znatne količine dotičnog proizvoda čak i bez potrebe za preusmjerivanjem svojih prodaja s drugih tržišta. I na kraju ovoga dijela treba na temelju podataka o uvozu iz početnog ispitnog postupka napomenuti da Kina može na tržište Unije lako izvesti više od 60 000 tona po sezoni, a to odgovara iznosu od gotovo 90 % prosječne potrošnje u Uniji u razmatranom razdoblju.
(104)
Da je Kina zbog stavljanja mjera izvan snage doista povećala svoj izvoz u EU, na tržištu EU-a bi u srednjoročnom razdoblju najvjerojatnije došlo do općeg pada cijena. Time bi se proizvođače iz EU-a stavilo u još teži položaj, koji se opisuje u nastavku.
(105)
S druge strane, kada je riječ o cijenama, iz kineske baze podataka (11) može se zaključiti da je u prošlosti Kina izvozila znatne količine u treće zemlje po cijenama nižima od izvoznih cijena za EU. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije u te treće zemlje izvezeno je približno 20 000 tona, što je činilo 71 % ukupne proizvodnje industrije Unije. Zbog privlačnosti tržišta EU-a u smislu cijena, zaključuje se da će, ako se mjere ukinu, kineski izvoznici vjerojatno te količine preusmjeriti na unosnije tržište Unije.
(106)
Nadalje, na temelju prethodno opisane analize (vidjeti uvodne izjave 68. i 69.) može se zaključiti da su se zbog kineskog uvoza na tržište Unije tijekom RIPR-a znatno snizile cijene proizvođača iz Unije, posebno ako se odbije učinak antidampinških pristojbi. Čak i uz povećanje kineskih uvoznih cijena u 2011./2012. dok mjere nisu bile na snazi, njihova je razina prema podacima Eurostata i dalje bila znatno ispod razine cijena u EU-u. S obzirom na to, visina razlike u cijenama u 2011./2012. zapravo se mogla usporediti s RIPR-om.
(107)
Tržište pripremljenih ili konzerviranih agruma cjenovno je vrlo konkurentno jer se tržišno natjecanje uglavnom svodi na razliku u cijenama. To je dodatno potkrijepljeno činjenicom da se prodaja obično ostvaruje u relativno velikim količinama. Da se jeftin i dampinški uvoz stavi na tržište Unije u znatnim količinama, to bi izravno utjecalo na opću razinu cijena na tržištu Unije, što bi dovelo do sveukupnog pada cijena.
(108)
Poništavanje antidampinških pristojba na kraju razmatranog razdoblja savršen je primjer toga što bi se dogodilo da mjere prestanu važiti.
(109)
Čim je Sud Europske unije poništio mjere i dok se na uvoz nije počelo primjenjivati evidentiranje, obujam kineskog uvoza brzo se i znatno povećavao. Zbog prisutnosti obilnih količina tog jeftinog uvoza na tržištu Unije proizvođači iz Unije bili su prisiljeni na smanjivanje cijena kako bi održali svoj položaj u smislu obujma prodaje i proizvodnje, zbog čega su počeli ostvarivati gubitke.
(110)
To je bio rezultat uvoza izuzetog od antidampinške pristojbe tijekom razdoblja od samo pet mjeseci. Očito je da bi izravne posljedice te situacije za industriju Unije bile još i teže u slučaju isteka mjera. Da su se nastavile uvoziti velike količine po niskim cijenama, šteta koja bi zadesila industriju Unije vjerojatno bi bila još veća. Proizvođači iz Unije suočili bi se s padom cijena i obujma proizvodnje i prodaje, što bi dovelo do povećanih gubitaka. Izračun obaranja cijena koji se temelji na podacima navedenima u točki 4.4.2. (vidjeti uvodne izjave 68. i 69.), ali bez antidampinških pristojbi, ukazuje na razinu obaranja cijena višu od 20 %.
(111)
Jedno europsko trgovačko udruženje tvrdilo je da industrija Unije ne bi pretrpjela štetu da su mjere stavljene izvan snage jer bi se u budućnosti mogao očekivati niži obujam uvoza dotičnog proizvoda. Ta je tvrdnja bila utemeljena na sljedećim razlozima: prvo, domaća potrošnja svježeg voća u Kini u budućnosti bi se povećala, kao i kineski izvoz svježeg voća u Rusiju; drugo, očekivalo se da će se domaća potrošnja konzerviranih mandarina u Kini također povećati; treće, statistički podaci Eurostata potvrđuju prethodno navedeno jer ukazuju na smanjenje uvoza dotičnih proizvoda od sezone 2012./2013.
(112)
Te bi tvrdnje, međutim, također trebalo odbaciti zbog sljedećih razloga:
(a)
Prvo, čak i da se očekivalo da će se kineska domaća potrošnja i izvoz svježeg voća povećati, prema raspoloživim podacima procjenjuje se da će se i kineska proizvodnja povećati u usporedivoj mjeri (12). Stoga se zaključuje da raspoloživost svježeg voća za kinesku industriju konzerviranih proizvoda u sezoni 2013./2014. neće biti pod znatnim utjecajem.
(b)
Drugo, u uvodnoj izjavi 44. zaključeno je da će kineska domaća potrošnja konzerviranih mandarina biti oko 100 000 tona po sezoni i nema naznake vjerojatnosti da će se ta vrijednost u budućnosti povećavati. Osim toga, podnositelji zahtjeva nisu dostavili dokaze o povećanju te potrošnje.
(c)
U pogledu treće sezone treba podsjetiti da se manji uvoz dotičnog proizvoda u sezoni 2012./2013. (RRIP) može razumno objasniti učinkom stvaranja zaliha uzrokovanog masivnim uvozom u sezoni 2011./2012. tijekom prvih pet mjeseci nakon poništenja mjera (vidjeti uvodnu izjavu 59.).
(113)
Isto europsko trgovačko udruženje tvrdilo je i to da će se zbog raspoloživosti većih količina svježeg voća na tržištu Unije, vjerojatno uzrokovane ruskim embargom, smanjiti cijena tog voća, što će industriji Unije omogućiti da dodatno poveća svoju konkurentnost.
(114)
Međutim, ta je tvrdnja samo nagađanje i nije potkrijepljena dokazima. Čak i ako se cijene sirovina smanje u budućnosti, to nije dovoljan razlog da se ne uklone negativni učinci dampinškog uvoza na stanje industrije Unije. Štoviše, smatra se da će se bez održavanja mjera dampinški uvoz nastaviti u znatnom obujmu te uzrokovati daljnju štetu industriji Unije. To bi, ovisno o slučaju, industriju Unije spriječilo da potpuno ostvaruje korist pozitivnih učinaka svih budućih smanjenja cijene svojih sirovina. Tvrdnja je zato odbačena.
5.2. Zaključak
(115)
Temeljem toga se zaključuje da bi prestanak važenja mjera za uvoz iz Kine po svemu sudeći rezultirao nastavkom nanošenja štete industriji Zajednice.
6. INTERES UNIJE
6.1. Uvod
(116)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, ispitano je bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera bilo protiv interesa Unije u cjelini. Odlučivanje o interesu Unije temeljilo se na razmatranju različitih interesa, odnosno, s jedne strane, interesa industrije Unije i, s druge strane, interesa uvoznika i drugih strana.
(117)
Treba podsjetiti kako se u početnom ispitnom postupku smatralo da donošenje mjera nije protivno interesu Unije. Nadalje, zbog činjenice da je taj ispitni postupak zapravo revizija te se stoga njime analizira stanje u kojem su se antidampinške mjere već primjenjivale, moguće je procijeniti sve nepotrebne negativne utjecaje aktualnih antidampinških mjera na uključene strane.
(118)
Na temelju toga ispitano je može li se, usprkos zaključcima o vjerojatnosti nastavka štetnog dampinga, zaključiti da zadržavanje mjera u ovom određenom slučaju ne bi bilo u interesu Unije.
6.2. Interes industrije Unije
(119)
Industrija Unije, koju čini pet proizvođača u ruralnim područjima Španjolske, ostvarila je tržišni udio i mogla je tijekom razmatranog razdoblja kada su mjere bile na snazi povećati cijenu dotičnog proizvoda na razinu koja bi joj omogućila da povrati rentabilnost ili profitabilnost poslovanja. Na isti su se način poboljšali obujam proizvodnje i zapošljavanje. Stave li se mjere izvan snage, industrija će biti u puno gorem stanju, kako je prethodno opisano (vjerojatnost ponavljanja štete), u smislu nižih prodajnih cijena i dodatnih gubitaka (vidjeti uvodnu izjavu 110.). Otežana bi bila i nova ulaganja usmjerena na konsolidiranje tih društava i povećanje njihove konkurentnosti na tržištu dotičnog proizvoda. Nastavak provođenja mjera bio bi u interesu industrije Unije i trebao bi joj pomoći da dodatno iskoristi svoje potencijale na tržištu Unije na temelju ponovno uspostavljene konkurentnosti.
6.3. Interes uvoznika, trgovaca i trgovaca na malo
(120)
Kako je prethodno spomenuto u uvodnoj izjavi 10., s obzirom na očigledno visok broj nepovezanih uvoznika, provedeno je uzorkovanje. Uvoznici se uglavnom nalaze u Njemačkoj, ali i u drugim zemljama kao što su, primjerice, ali ne isključivo, Ujedinjena Kraljevina, Nizozemska ili Češka.
(121)
U ispitnom postupku surađivala su dva trgovačka društva koja su tijekom razmatranog razdoblja uvozila dotični proizvod. Ukupno poslovanje s konzerviranim agrumima tih strana činilo je 3,8 % njihova ukupnog prometa. Iako poslovanje povezano s konzerviranim agrumima nije najprofitabilniji dio poslovanja tih uvoznika, ono je sastavni dio njihove poslovne opcije koja se sastoji od ponude široke palete proizvoda određenim kupcima (npr. lanci supermarketa) u cilju osiguranja velikih ugovora u okviru kojih se manje profitabilni proizvodi kompenziraju prodajom drugih proizvoda i ekonomije razmjera.
(122)
Činilo se da nema nikakvih naznaka da bi nastavak provođenja mjera imao ikakav značajan negativan učinak na djelatnosti ta dva uvoznika. Oni o tom proizvodu ne ovise, a lanac opskrbe prilagodio se troškovima povezanima s antidampinškom pristojbom. Nadalje, prema ispitnom postupku, tim mjerama nije zatvoreno tržište Unije za kineske izvoznike jer su se tijekom čitavog razmatranog razdoblja uvozile znatne količine dotičnog proizvoda, unatoč postojanju mjera.
(123)
Drugi je uvoznik tvrdio da antidampinške pristojbe negativno utječu na njegovo poslovanje s konzerviranim agrumima. Budući da taj uvoznik nije dostavio provjerljive podatke, smatra se da negativan učinak koji nastavak antidampinških mjera može imati na te strane ne bi nadmašio pozitivan učinak mjera na industriju Unije.
(124)
Neke su strane ukazale na nedostatak proizvodnog kapaciteta industrije Unije. Treba napomenuti da bi povlačenje pristojbi moglo dovesti do stanja u kojemu bi alternativni izvori nabave morali obustaviti svoje aktivnosti, čime bi uvoznicima preostao samo jedan izvor nabave (uvoz iz Kine). Ipak, podsjeća se da lancima supermarketa i trgovcima na malo koristi zadržati sigurnost nabave za njihovo poslovanje. Štoviše, jedan od njih podržao je nastavak mjera kako bi imao konkurenciju i najmanje dva izvora nabave. Osim toga, industrija Unije, koja je još uvijek daleko od postizanja zadovoljavajuće razine iskorištenosti kapaciteta, ima kapacitet za daljnje opsluživanje tržišta Unije u okviru ponovne uspostave tržišnog natjecanja. Činjenica da industrija Unije trenutno ne zadovoljava 100 % potreba u Uniji ne može u ovom slučaju opravdavati ni nepoštene trgovačke prakse kineskih izvoznika ni stavljanje mjera izvan snage.
(125)
Jedno europsko trgovačko udruženje tvrdilo je da bi nastavak mjera neopravdano ograničio uobičajeni tijek poslovanja njegovih članova jer je njegov znatan dio povezan s trgovinom dotičnog proizvoda. U tom smislu treba napomenuti da je svrha antidampinških mjera ispraviti nepoštenu trgovinsku praksu, tj. damping, a ne ograničiti poslovanje. Podsjeća se da je Komisija došla do zaključka da je u ovom slučaju korektivna mjera i dalje nužna.
6.4. Interes korisnika
(126)
Za potrebe ove analize korisnici su podijeljeni u dvije kategorije: s jedne strane, kućanstva, a s druge strane, profesionalni/industrijski korisnici aktivni u sektorima poput proizvodnje napitaka, džemova ili jogurta te pekarstva ili pripreme i dostave hrane.
(127)
U ispitnom postupku nije se javila niti je surađivala nijedna strana koja pripada jednoj od tih kategorija ili zastupa njihove interese.
(128)
Jedan je uvoznik zastupao stajalište da bi antidampinške pristojbe uvedene za dotični proizvod bile u suprotnosti s tržišnim natjecanjem i da stoga ne bi bile u interesu potrošača iz Unije. U korist te tvrdnje nije priložen nikakav dokaz.
(129)
S obzirom na ograničeni udio koji dotični proizvod može imati u proračunu prosječnog kućanstva u Uniji, ne postoje nikakvi dokazi da bi eventualno povećanje potrošačke cijene koje bi bilo posljedica provođenja mjera, moglo nadmašiti pozitivan učinak mjera na industriju Unije.
(130)
Čak ako se i ne može osporiti da bi nastavak provođenja pristojba mogao, u smislu nižih marža, općenito negativno utjecati na neke profesionalne/industrijske korisnike, nema dokaza da su troškovi koji proizlaze iz dotičnog proizvoda (u usporedbi s njihovim ukupnim troškovima) znatni. Stoga nikakav negativan učinak nastavka provođenja ovih mjera u toj kategoriji korisnika ne bi bio nerazmjeran.
6.5. Interes dobavljača
(131)
Pojedinačni dobavljači svježeg voća za industriju Unije i jedno udruženje takvih dobavljača izjavili su da su mjere u njihovu interesu te da bi bile korisne i u smislu novih ulaganja i zaposlenja. Voće koje se prodaje proizvođačima iz Unije važan je dodatan izvor prihoda za dobavljače, a u izostanku toga moglo bi doći do velikih poremećaja u poljoprivrednom sektoru dotičnih španjolskih pokrajina. Procjenjuje se da bi samo u pokrajini Valencija broj pogođenih članova zadruga bio veći od 2 000. U pogledu uključenih sezonskih poslova, uključujući prikupljanje, prijevoz i skladištenje voća, procjenjuje se da bi u regijama Valencija i Murcija zajedno najmanje 2 500 takvih poslova bilo pogođeno.
(132)
Iz podataka koje je dostavilo udruženje španjolskih dobavljača proizlazi da će se dobavljači vjerojatno suočiti sa stanjem u kojem neće moći prodati cijelu količinu satsuma mandarina namijenjenu Unijinoj industriji konzerviranja ako kineski uvoz premaši 60 000 tona, što se već dvaput dogodilo tijekom izvornog ispitnog postupka.
(133)
Jedno je europsko trgovačko udruženje trgovaca tvrdilo da dobavljači mogu očekivati subvencije za zbrinjavanje zaliha voća koje se ne može izvesti zbog embarga Rusiji. Međutim, podnositelj zahtjeva nije predočio nijedan dokaz koji bi potkrijepio tvrdnju o subvencijama. Osim toga, eventualne bi subvencije bile dostupne samo za neprodano voće namijenjeno izvozu u Rusiju, ali ne za voće koje nije prodano industriji Unije zbog štete koju je dotični proizvod prouzročio nakon prestanka važenja mjera. Tvrdnja je zato odbačena.
6.6. Zaključak
(134)
Ovim je ispitnim postupkom pokazano da postojećim antidampinškim mjerama tržište Unije nije zatvoreno za kineski uvoz, nego da se pridonijelo oporavku industrije Unije. Kako taj postupak oporavka još uvijek traje, nastavak provođenja mjera u interesu je industrije Unije. Ako bi se dopustilo da mjere prestanu vrijediti, postupak oporavka bi se zaustavio, profitabilne razine cijena postale bi nedostižne, a industrija Unije ostvarila bi velike gubitke. Osim toga, ugrozili bi se dodatni izvori prihoda za članove brojnih zadruga i sezonskih radnika u više ruralnih područja u kojima nema puno drugih mogućnosti zaposlenja.
(135)
Iz dostupnih se podataka čini se da postojeće mjere nisu imale važan negativan učinak na gospodarsku situaciju uvoznika u Uniji koji su surađivali u ispitnom postupku. S obzirom na dostupne podatke, ni učinak mjera na druge strane koje su se javile ili uvoznike, trgovce, korisnike i trgovce na malo ne može se smatrati znatnim. Svako eventualno povećanje cijena nastalo zbog nastavka provođenja antidampinških mjera, ne čini se nerazmjerno u usporedbi s koristima za industriju Unije koje se postižu uklanjanjem poremećaja u trgovini uzrokovanih dampinškim uvozom.
(136)
Uzimajući u obzir sve čimbenike prethodno navedene u uvodnim izjavama, zaključuje se da ne postoje uvjerljivi razlozi protiv zadržavanja trenutnih antidampinških mjera.
7. ANTIDAMPINŠKE MJERE
(137)
Sve su strane bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se smatra primjerenim da se postojeće mjere zadrže. Odobren im je i rok za dostavljanje primjedbi nakon objave. Podnesci i primjedbe propisno su uzeti u obzir ako su bili opravdani.
(138)
Slijedom prethodno navedenog, kako je utvrđeno člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz određenog konzerviranog voća podrijetlom iz Kine trebalo bi zadržati u razdoblju od dodatnih pet godina.
(139)
Neke su strane tvrdile da su mjere koje uključuju kvantitativni element (sustav kvota) bolje od antidampinških mjera. Tu se tvrdnju ne može podržati jer se u skladu s Osnovnom uredbom oblik mjere ne može mijenjati u ispitnom postupku revizije nakon isteka mjera. Tom se tvrdnjom ne mogu obezvrijediti ni nalazi u okviru ovog ispitnog postupka, i to zato što su zahtjevi za zadržavanje antidampinških mjera ispunjeni.
(140)
Neko trgovačko društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako naknadno promijeni naziv svojega pravnog subjekta. Zahtjev se mora uputiti Komisiji (13). Navedeni zahtjev mora sadržavati sve važne podatke kojima se dokazuje da takva promjena ne utječe na pravo tog društva na koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva toga društva ne utječe na njegovo pravo na korist od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, obavijest o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije.
(141)
Odbor osnovan člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe nije donio mišljenje,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Na uvoz pripremljenih ili konzerviranih mandarina (uključujući tangerske mandarine i satsuma mandarine), klementine, wilking mandarine i druge slične hibride agruma bez dodanog alkohola, neovisno o tome sadržavaju li dodani šećer ili neki drugi zaslađivač, te kako je definirano pod tarifnim brojem KN 2008, a koji su trenutačno uvršteni pod oznake KN 2008 30 55, 2008 30 75 i ex 2008 30 90 (oznake TARIC: 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 i 2008309069), podrijetlom iz Narodne Republike Kine, uvodi se konačna antidampinška pristojba.
2. Na proizvode opisane u stavku 1. koje proizvode društva navedena u nastavku primjenjuje se sljedeća konačna antidampinška pristojba:
Trgovačko društvo
EUR/tona neto mase proizvoda
Dodatna oznaka TARIC
Yichang Rosen Foods Co., Ltd, Yichang, Zhejiang
531,2
A886
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd (14), Huangyan, Zhejiang
361,4
A887
Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd, Sanmen, Zhejiang i njegov povezani proizvođač Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd, Dangyang City, provincija Hubei
490,7
A888
Proizvođač koji surađuje, a nije uključen u uzorak, kako je utvrđeno u Prilogu
499,6
A889
Sva ostala trgovačka društva
531,2
A999
Članak 2.
1. U slučajevima proizvoda koji su oštećeni prije puštanja u slobodni promet te se stoga stvarno plaćena ili plativa cijena raspodjeljuje radi utvrđivanja carinske vrijednosti u skladu s člankom 145. Uredbe Komisije (EEZ) br. 2454/93 (15), iznos antidampinške pristojbe, izračunan na temelju prethodno navedenog članka 1., smanjuje se za postotak koji odgovara raspodjeli stvarno plaćene ili plative cijene.
2. Ako nije drukčije navedeno, primjenjuju se odredbe koje su na snazi u pogledu carinskih pristojbi.
Članak 3.
Članak 1. stavak 2. može se mijenjati dodavanjem novih proizvođača izvoznika trgovačkim društvima koja surađuju i nisu uključena u uzorak pa se stoga podvrgavaju ponderiranoj prosječnoj stopi pristojbe od 499,6 EUR/tona neto mase proizvoda u slučaju kada neki novi proizvođač izvoznik u Narodnoj Republici Kini dostavi Komisiji dovoljno dokaza da on:
(a)
nije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije (1. listopada 2012. do 30. rujna 2013.) ni tijekom razdoblja početnog ispitnog postupka (1. listopada 2006. do 30. rujna 2007.) izvozio u Uniju proizvod opisan u članku 1. stavku 1.;
(b)
nije povezan s nijednim proizvođačem izvoznikom u Narodnoj Republici Kini koji podliježe mjerama uvedenim ovom Uredbom; i
(c)
ili je doista izvozio u Uniju dotični proizvod ili je preuzeo neopozivu ugovornu obvezu izvoza znatne njegove količine u Uniju nakon kraja razdoblja ispitnog postupka revizije.
Članak 4.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 10. prosinca 2014.