KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 490/2013
af 27. maj 2013
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af biodiesel med oprindelse i Argentina og Indonesien
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) ("grundforordningen"), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. SAGSFORLØB
1. Indledning
(1)
Europa-Kommissionen ("Kommissionen") offentliggjorde den 29. august 2012 en meddelelse ("indledningsmeddelelsen") i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af biodiesel med oprindelse i Argentina og Indonesien ("de pågældende lande").
(2)
Undersøgelsen blev indledt på grundlag af en klage indgivet den 17. juli 2012 af European Biodiesel Board ("klageren") på vegne af producenter, der tegner sig for mere end 60 % af den samlede EU-produktion af biodiesel. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af undersøgelsen.
(3)
Den 30. januar 2013 gjorde Kommissionen importen af samme vare med oprindelse i de pågældende lande til genstand for registrering ved Kommissionens forordning (EU) nr. 79/2013 af 28. januar 2013 (3).
(4)
Den 10. november 2012 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (4) om indledning af en antisubsidieprocedure vedrørende importen til Unionen af biodiesel med oprindelse i Argentina og Indonesien og indledte en separat undersøgelse.
2. Undersøgelsesperiode
(5)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. juli 2011 til 30. juni 2012 ("undersøgelsesperioden" eller "UP"). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2009 til udgangen af UP ("den betragtede periode").
3. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(6)
Kommissionen underrettede officielt klageren, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter i Argentina og Indonesien, de kendte importører, leverandører, distributører, brugere og sammenslutninger, som den vidste var berørt af sagen, samt myndighederne i Argentina og Indonesien om indledningen af undersøgelsen. I indledningsmeddelelsen blev alle parter, der var berørt af undersøgelsen, opfordret til at kontakte Kommissionen og give sig til kende.
(7)
De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om en mundtlig høring inden for fristen i indledningsmeddelelsen.
(8)
Klageren, de eksporterende producenter i Argentina og Indonesien, importørerne og myndighederne i Argentina og Indonesien tilkendegav deres synspunkter. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
3.1. Stikprøveudtagning
(9)
I betragtning af det store antal eksporterende producenter i Argentina og Indonesien, ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen og EU-producenter, der var involveret i undersøgelsen, og for at afslutte undersøgelsen inden for den lovbestemte tidsfrist meddelte Kommissionen i indledningsmeddelelsen, at den eventuelt ville begrænse antallet af eksporterende producenter i Argentina og Indonesien, de ikke forretningsmæssigt forbundne importører og EU-producenter, der ville blive undersøgt, til et rimeligt antal, ved at udtage en stikprøve i henhold til grundforordningens artikel 17 (denne proces benævnes også "stikprøveudtagning").
3.2. Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Argentina
(10)
For at gøre det muligt for Kommissionen at afgøre, om det ville være nødvendigt at anvende stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve, blev alle eksporterende producenter i Argentina anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og afgive oplysninger som anført i indledningsmeddelelsen.
(11)
I alt ti eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter indsendte de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. To virksomheder anførte imidlertid, at de ikke have haft nogen eksport til Unionen i UP (eller slet ingen produktion).
(12)
De resterende otte (grupper af) eksporterende producenter tegnede sig for hele eksportmængden til Unionen i UP.
(13)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen en stikprøve på tre eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter ud fra den største repræsentative eksportmængde af den pågældende vare til Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. De stikprøveudtagne tegnede sig for 86 % af den samlede eksportmængde til Unionen af den pågældende vare i UP som opgivet af de otte eksporterende producenter, jf. betragtning 12.
(14)
I henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle de kendte eksporterende producenter, de argentinske producentsammenslutninger og de argentinske myndigheder hørt om udtagelsen af stikprøven og gjorde ikke indsigelse.
3.3. Individuel undersøgelse
(15)
Blandt de argentinske virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, var der ingen, der anmodede om individuel undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3.
3.4. Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Indonesien
(16)
For at gøre det muligt for Kommissionen at afgøre, om det ville være nødvendigt at anvende stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve, blev alle eksporterende producenter i Indonesien anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og afgive oplysninger som anført i indledningsmeddelelsen.
(17)
I alt otte eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter indsendte de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Tre virksomheder meddelte imidlertid, at de ikke have haft nogen eksport til Unionen i UP.
(18)
De resterende fem (grupper af) eksporterende producenter tegnede sig for hele eksportmængden til Unionen i UP.
(19)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen en stikprøve på fire eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter ud fra den største repræsentative eksportmængde af den pågældende vare til Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. De stikprøveudtagne tegnede sig for 99 % af den samlede eksportmængde til Unionen af den pågældende vare i UP som opgivet af de fem eksporterende producenter, jf. betragtning 18.
(20)
I henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle de kendte eksporterende producenter og de indonesiske myndigheder hørt og gjorde ikke indsigelse.
3.5. Individuel undersøgelse
(21)
Blandt de indonesiske virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, var der ingen, der anmodede om individuel undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3.
3.6. Stikprøveudtagning af ikke forretningsmæssigt forbundne importører
(22)
For at gøre det muligt for Kommissionen at afgøre, om det ville være nødvendigt at anvende stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve, blev alle ikke forretningsmæssigt forbundne importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og afgive oplysninger som anført i indledningsmeddelelsen. Der var dog ingen importører, der samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse.
3.7. Stikprøveudtagning af EU-producenter
(23)
Kommissionen meddelte i indledningsmeddelelsen, at den havde udtaget en foreløbig stikprøve af EU-producenter. Denne stikprøve bestod af otte EU-producenter, som Kommissionen inden indledningen af undersøgelsen vidste producerede biodiesel. Kommissionen udtog stikprøven ud fra produktionsmængde, salgsmængde og geografisk beliggenhed. EU-producenterne i stikprøven tegnede sig for 27 % af EU-produktionen.
(24)
Interesserede parter blev i indledningsmeddelelsen også opfordret til at fremsætte deres synspunkter vedrørende den foreløbige stikprøve. Efter offentliggørelsen af den foreslåede stikprøve trak to af de virksomheder, der skulle indgå i stikprøven, deres tilbud om samarbejde tilbage, og de blev erstattet af to andre virksomheder. EU-erhvervsgrenen bemærkede også, at som følge af det store antal af små og mellemstore producenter af biodiesel burde mindst en af dem indgå i stikprøven. Denne anmodning blev accepteret.
(25)
Stikprøven anses for at være repræsentativ for EU-erhvervsgrenen.
3.8. Spørgeskemabesvarelser
(26)
Der blev udsendt spørgeskemaer til de tre eksporterende producenter eller grupper af producenter i stikprøven i Argentina, til de fire eksporterende producenter eller grupper af producenter i stikprøven i Indonesien og til de otte EU-producenter i stikprøven.
(27)
Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra de syv stikprøveudtagne eksporterende producenter eller producentgrupper i Argentina og Indonesien, fra otte stikprøveudtagne EU-producenter og fra tre brugere.
3.9. Kontrolbesøg
(28)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en foreløbig konstatering af dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
Producenter i Unionen
-
Bio-Oils Huelva S.L., Huelva, Spanien
-
Biocom Energia S.L., Valencia, Spanien
-
Diester Industries SAS, Paris, Frankrig
-
Elin Biofuels S.A., Kifissia, Grækenland
-
Novaol Srl, Milano, Italien
-
Perstorp BioProducts A.B., Stenungsund, Sverige
-
Preol A.S., Lovosice, Tjekkiet
-
VERBIO Vereinigte BioEnergie A.G., Leipzig, Tyskland
b)
Eksporterende producenter i Argentina
-
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires ("LDC")
-
gruppen af forretningsmæssigt forbundne virksomheder "Renova":
-
Molinos Rio de la Plata S.A., Buenos Aires ("Molinos")
-
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I., Bahia Blanca ("Oleaginosa")
-
Renova S.A., Bahia Blanca ("Renova")
-
Vicentin S.A.I.C., Avellaneda ("Vicentin")
-
gruppen af forretningsmæssigt forbundne virksomheder "T6":
-
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario ("AGD")
-
Bunge Argentina S.A., Buenos Aires ("Bunge")
-
T6 Industrial S.A., Puerto General San Martín, Santa Fe ("T6").
c)
Forhandlere uden for EU, der er forretningsmæssigt forbundet med eksporterende producenter i Argentina
-
Molinos Overseas, Montevideo, Uruguay ("Molinos Overseas")
-
Louis Dreyfus Commodities Suisse, Geneva, Schweiz ("LDC Schweiz")
d)
Eksporterende producenter i Indonesien
-
PT. Ciliandra Perkasa, Djakarta, Indonesien ("CPL")
-
PT. Musim Mas, Medan, Indonesien ("PTMM")
-
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan, Indonesien ("PAA")
-
gruppen af forretningsmæssigt forbundne virksomheder ("Wilmar"), PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, PT. Wilmar Nabati Indonesien
-
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan, Indonesien ("WBI")
-
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan, Indonesien ("WINA")
e)
Forhandlere uden for EU, der er forretningsmæssigt forbundet med eksporterende producenter i Indonesien
-
First Resources Limited, Suntex Tower Three, Singapore ("FRL")
-
IM Biofuel Pte Ltd, Gateway West, Singapore ("IMBS")
-
Inter-continental Oils and Fats Pte Ltd, Gateway West, Singapore ("ICOF")
-
Virgen Oils & Fats Pte Ltd, Marina Bay Financial Centre, Singapore ("VOF")
-
Wilmar Trading Pte Ltd, Neil road, Singapore
f)
Importører i Unionen, der er forretningsmæssigt forbundet med argentinske og indonesiske eksportører:
-
Campa Iberia S.A.U., Tarragona, Spanien ("CAMPA")
-
IM Biofuel Italy S.R.L., Milano, Italien ("IMBI")
-
Louis Dreyfus Commodities España S.A., Madrid, Spanien ("LDC Spanien")
-
Losur Overseas S.A., Madrid, Spain ("Losur")
-
Wilmar Europe Trading B.V., Barendrecht, Nederlandene ("WET BV") (5)
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(29)
Den pågældende vare er fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikke-fossil oprindelse, i ren form eller i blandinger, med oprindelse i Argentina og Indonesien, som i øjeblikket henhører under KN-kode 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 og ex 3826 00 90 ("den pågældende vare", almindeligvis omtalt som "biodiesel").
(30)
Det fremgik af undersøgelsen, at biodiesel fremstillet i Argentina udelukkende er "sojamethylester" (SME), der stammer fra sojabønneolie, og at biodiesel fremstillet i Indonesien udelukkende er "palmemethylester" (PME), der stammer fra palmeolie, hvorimod biodiesel fremstillet i Unionen hovedsageligt er "rapsmethylester" (RME), men også fra andre råvarer, herunder spildolie og jomfruolie.
(31)
SME, PME og RME hører alle til kategorien af fedtsyremethylestere (FAME). Termen "estere" henviser til processen, hvor vegetabilske olier, "transesterificeres", dvs. olie blandes med alkohol, hvilket danner biodiesel og som et biprodukt glycerin. Termen "methyl" henviser til metanol, som er den hyppigst anvendte alkohol i processen.
(32)
SME- og PME-biodiesel kan anvendes i deres rene former, men de blandes generelt enten med hinanden eller med RME, inden de anvendes i Den Europæiske Union. Begrundelsen for at blande SME med PME er, at SME i sin rene form ikke opfylder den europæiske standard EN-14214 med hensyn til jod- og cetantal. Begrundelsen for at blande PME (og SME) med RME er, at PME og SME har et højere koldfilterpunkt end RME og derfor ikke egner sig til anvendelse i den rene form i vintermånederne i de kolde egne af Den Europæiske Union.
(33)
Blandingerne af biodiesel og mineralsk diesel anvendes i sidste ende i transportsektoren som brændstof i dieseldrevne motorer i vejkøretøjer, f.eks. biler, lastbiler, busser og også tog. Biodiesel i ren form eller blandet med mineralsk diesel kan også anvendes som brændsel til opvarmning i private, kommercielle eller industrielle anlæg og i generatorer til produktion af elektricitet.
2. Samme vare
(34)
Undersøgelsen har vist, at den pågældende vare, den vare, der fremstilles og sælges på det argentinske og indonesiske hjemmemarked, og den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen, har de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske karakteristika og anvendelsesformål. Disse varer anses derfor foreløbigt for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
3. Anmodning om udelukkelse fra varedækningen
(35)
En indonesisk producent anmodede om at få fraktionerede methylestere udelukket fra varedækningen i proceduren. Ved fraktioneret destillation af fedtsyremethylestere adskiller man dem i komponenter med forskellige kemiske karakteristika med henblik på forskellige endelige anvendelsesformål. Den pågældende producent anførte, at fraktionerede methylestere, som virksomheden fremstillede og eksporterede til Unionen, ikke var biodiesel og ikke blev anvendt til brændstof, men til andre industrielle formål. Producenten anførte også, at de råvarer, der blev anvendt til de fraktionerede methylestere, var kokosnøddeolie eller palmekerneolie, frem for rå palmeolie, der normalt anvendes i Indonesien til at fremstille biodiesel.
(36)
Fraktionerede methylestere hører ind under produktbeskrivelsen for den pågældende vare, da de forbliver fedtsyremethylestere, og de fremstilles på basis af råvarer, der anvendes til biodieselproduktion. Selv om de ikke i sig selv opfylder den europæiske norm (EN 14214), kan de blandes med andre biodieselprodukter, og dermed dannes der en blanding, som opfylder normen. Det er nøjagtig det samme som biodiesel af palmeoliemethylestere, som ikke opfylder den europæiske norm, medmindre den blandes. Dette argument afvises derfor.
(37)
Imidlertid anmodede en europæisk importør af fedtsyremethylestere fra Indonesien baseret på palmekerneolie om en fritagelse for slutbrugere med hensyn til deres import, som ikke var beregnet til brændstofbrug, men til forarbejdning til umættet fedtalkohol.
(38)
Fritagelse for slutbrugere er en ordning, der administreres af nationale toldmyndigheder, hvorved den told, der betales på import, er genstand for en fritagelse, der er baseret på den endelige certificerede anvendelse af de importerede råvarer. Denne ordning er beskrevet i gennemførelsesbestemmelserne til EF-toldkodeksen (6).
(39)
Denne anmodning vil blive behandlet i den endelige fase af undersøgelsen, efter at Kommissionen har modtaget kommentarer fra interesserede parter om, hvorvidt denne særlige anmodning bør efterkommes i forbindelse med importen af fedtsyremethylestere af palmekerneolie til anvendelse, der ikke er til brændstofbrug. Disse kommentarer bør behandle spørgsmålet, om denne hjælp vil kunne anvendes til at omgå en endelig told, hvis den indføres, og spørgsmålet om virkningen på importen af biodiesel fra lande, der allerede er underlagt foranstaltninger, med henblik på en anvendelse, der ikke er til brændstofbrug.
C. DUMPING
1. Argentina
1.1. Normal værdi
(40)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først for hver af de stikprøveudtagne eksporterende producenter, om det samlede salg af den samme vare på hjemmemarkedet til uafhængige kunder i Argentina var repræsentativt, dvs. om den samlede mængde af dette salg udgjorde mindst 5 % af det samlede eksportsalg af den pågældende vare til Unionen i UP. Kommissionen konstaterede, at for hver af de stikprøveudtagne virksomheder eller grupper af virksomheder udgjorde den samlede mængde af dette salg mindst 5 % af det samlede eksportsalg til Unionen i UP.
(41)
Kommissionen identificerede efterfølgende for hver enkelt stikprøveudtaget virksomhed eller gruppe af virksomheder de varetyper, der var blevet solgt på hjemmemarkedet, og som var identiske eller sammenlignelige med de typer, der var blevet solgt til eksport til Unionen.
(42)
For hver varetype, som den enkelte stikprøveudtagne virksomhed eller gruppe af virksomheder solgte på sit hjemmemarked, og som konstateredes at være identisk eller sammenlignelig med den varetype, der solgtes med henblik på eksport til Unionen, blev det undersøgt, om hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for at være tilstrækkeligt repræsentativt, når det samlede salg af den pågældende varetype på hjemmemarkedet til uafhængige kunder i UP udgjorde mindst 5 % af det samlede salg ved eksport til Unionen af en sammenlignelig varetype.
(43)
Efterfølgende vurderede Kommissionen for den enkelte stikprøveudtagne virksomhed eller gruppe af virksomheder, om hjemmemarkedssalget af samme vare skete i normal handel i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af fortjenstgivende salg for hver varetype til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i UP.
(44)
Undersøgelsen har vist, at det argentinske marked er særdeles statsreguleret. I Argentina er det obligatorisk at blande fossilt diesel og biodiesel (med 7 % biodiesel i UP). Den samlede mængde biodiesel, der kræves for at imødekomme dette krav til blanding, er fordelt ved hjælp af kvoter, der er tildelt et antal udvalgte argentinske biodieselproducenter. Olievirksomhederne er forpligtet til at købe biodiesel hos de argentinske biodieselproducenter for at opfylde kravet om obligatorisk blanding. Prisen er fastsat af staten og offentliggjort af det argentinske energiministerium. I UP blev denne statsfastsatte referencepris beregnet i henhold til en kompleks formel, som tog hensyn til produktionsomkostningerne (råvarer, transport og andre omkostninger) og sikrede opnåelsen af en vis fortjeneste. De parametre, der blev anvendt i forbindelse med fastsættelsen af referenceprisen, var etableret på baggrund af de anslåede omkostninger for den mest ueffektive producent, der befandt sig i det fjerneste område i landet, og medførte en betydelig rentabilitet for de argentinske producenter.
(45)
Under disse forhold blev hjemmemarkedssalget ikke betragtet som havende fundet sted i normal handel, og den normale værdi af samme vare måtte beregnes foreløbigt i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6, ved til virksomhedens egne produktionsomkostninger i UP at tilføje de salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger ("SA&G"), der var påløbet, og en rimelig fortjenstmargen. Klagerne har hævdet, at den differentierede eksportafgiftsordning i Argentina presser prisen på sojabønner og sojabønneolie og dermed forvrider omkostningerne for biodieselproducenterne. Kommissionen har ikke tilstrækkelige oplysninger på nuværende tidspunkt til at træffe en beslutning om, hvordan denne påstand behandles mest hensigtsmæssigt. Spørgsmålet om, hvorvidt omkostningerne på rimelig vis afspejler de omkostninger, der er associeret med produktionen af den pågældende vare, vil derfor blive yderligere undersøgt på i den endelige fase og i løbet af den igangværende antisubsidieundersøgelse.
(46)
I betragtning af den gældende markedssituation, jf. betragtning 44, var Kommissionens holdning, at beløbet til fortjeneste ikke kunne baseres på faktiske oplysninger fra de stikprøveudtagne virksomheder. Derfor blev det beløb, der var blevet anvendt som fortjeneste, da den normale værdi blev beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra c), fastsat ud fra den rimelige fortjeneste, som en ung, innovativ og kapitalintensiv erhvervsgren af denne type kunne opnå under normale konkurrenceforhold på et frit og åbent marked, dvs. 15 % af omsætningen.
1.2. Eksportpris
(47)
De stikprøveudtagne eksporterende producenter eksporterede til Unionen enten direkte til uafhængige kunder eller gennem forretningsmæssigt forbundne virksomheder.
(48)
Når den pågældende vare blev eksporteret direkte til uafhængige kunder i Unionen, blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, dvs. på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare.
(49)
Når eksportsalget til Unionen skete gennem forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomheder inden for Unionen, blev eksportprisen beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 9, på grundlag af den pris, til hvilken den importerede vare først blev videresolgt til uafhængige kunder inden for Unionen. I sådanne tilfælde blev der foretaget justeringer for alle omkostninger, der påløb mellem import og videresalg, samt for fortjeneste. I forbindelse med denne beregning blev et fortjenstniveau på 5 % af omsætningen anset for rimeligt.
1.3. Sammenligning
(50)
Den normale værdi og eksportprisen for de eksporterende producenter i stikprøven blev sammenlignet ab fabrik.
(51)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.
(52)
På det grundlag blev der foretaget justeringer for transport-, søgods-, forsikrings-, håndterings- og lastningsomkostninger og dermed forbundne omkostninger, eksportafgifter og provisioner i alle tilfælde, hvor det blev påvist, at det påvirkede prissammenligneligheden.
(53)
I tilfælde, hvor eksportsalget til Unionen skete gennem forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomheder beliggende uden for Unionen, undersøgte Kommissionen, hvorvidt sådanne forretningsmæssigt forbundne forhandlere burde behandles som den eksporterende producents eksportsalgsafdeling eller som et mellemled, der arbejder på provisionsbasis.
(54)
En handelsvirksomhed, som var forretningsmæssigt tæt forbundet og fuldt kontrolleret af den eksporterende producent, havde ingen forhandlingsbeføjelser eller indflydelse på priserne eller leveringsbetingelserne og handlede udelukkende med varer, der blev fremstillet af den eksporterende producent i Argentina. Den blev derfor betragtet som den eksporterende producents eksportsalgsafdeling, og der blev ikke foretaget justeringer for provision. En handelsvirksomhed beliggende uden for Unionen blev anset for at have løsere forbindelser til den eksporterende producent i Argentina; den var ikke under dennes kontrol og handlede med en række andre varer, som fremstilles af andre producenter. I dette tilfælde var det opfattelsen, at handelsvirksomheden udførte opgaver, der lignede de opgaver, som udføres af en handelsvirksomhed, der handler på provisionsbasis. Følgelig blev eksportsalgspriserne justeret i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra i), for at tage højde for den fiktive avance, som forhandleren havde fået.
(55)
Den faktiske forskel mellem den argentinske eksporterende producents salgspriser til den forretningsmæssigt forbundne forhandler og de salgspriser, som blev opkrævet af de forretningsmæssigt forbundne forhandlere over for den første uafhængige kunde på EU-markedet, blev ikke anvendt til at beregne justeringen. Justeringen blev beregnet på basis af den forretningsmæssigt forbundne forhandlers SA&G samt en rimelig fortjeneste. Virksomhedens faktiske fortjeneste blev ikke anset for at være pålidelig som følge af forbindelsens art.
1.4. Dumpingmargen
(56)
For de eksporterende producenter i stikprøven blev den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af den samme vare sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.
(57)
Den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, blev beregnet i henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 9, stk. 6. Denne margen blev beregnet på grundlag af de margener, der var fastsat for de tre eksporterende producenter i stikprøven.
(58)
For alle de andre eksporterende producenter i Argentina blev dumpingmargenen beregnet på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Til dette formål blev samarbejdsgraden først fastlagt ved at sammenligne mængden af eksport til Unionen, som de samarbejdsvillige eksporterende producenter havde angivet, med de tilsvarende importstatistikker fra Eurostat. Da graden af samarbejde var meget høj, nemlig 100 % af den samlede eksport til Unionen i UP, blev restdumpingmargenen for alle andre eksporterende producenter i Argentina sat til et niveau, der svarer til det, som blev konstateret for den af de samarbejdsvillige eksporterende producenter i stikprøven, der havde den højeste dumpingmargen.
(59)
De således fastsatte foreløbige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, er følgende:
Dumpingmargen
Virksomhed
Foreløbig dumpingmargen
Louis Dreyfus Commodities S.A.
7,2 %
Gruppen "Renova" (Molinos Rio de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A. og Vicentin S.A.I.C.)
6,8 %
Gruppen "T6" (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A.)
10,6 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
7,9 %
Alle andre virksomheder
10,6 %
2. Indonesien
2.1. Normal værdi
(60)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først for hver af de stikprøveudtagne eksporterende producenter, om det samlede salg af den samme vare på hjemmemarkedet til uafhængige kunder i Indonesien var repræsentativt, dvs. om den samlede mængde af dette salg udgjorde mindst 5 % af det samlede eksportsalg af den pågældende vare til Unionen i UP. Kommissionen konstaterede, at bortset fra to eksporterende producenter var hjemmemarkedssalget ikke repræsentativt.
(61)
For de eksporterende producenter med global repræsentativitet identificerede Kommissionen efterfølgende de varetyper, der blev solgt på hjemmemarkedet, og som var identiske eller sammenlignelige med de varetyper, der var solgt til eksport til Unionen.
(62)
For de identiske eller sammenlignelige varetyper blev det undersøgt, om hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for tilstrækkeligt repræsentativt, hvis den samlede mængde af den pågældende varetype solgt af de eksporterende producenter på hjemmemarkedet til uafhængige kunder i UP udgjorde mindst 5 % af den samlede salgsmængde af den sammenlignelige varetype, der solgtes med henblik på eksport til Unionen. For de eksporterende producenter med global repræsentativitet blev der ikke konstateret et repræsentativt salg, eller det blev konstateret, at der slet ikke fandt noget salg sted på hjemmemarkedet af den varetype, der var blevet eksporteret.
(63)
Derfor måtte den normale værdi af samme vare for alle eksporterende producenter beregnes foreløbigt i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6, ved til virksomhedens egne produktionsomkostninger i UP at tilføje de salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger ("SA&G"), der var påløbet, og en rimelig fortjenstmargen. Klagerne har hævdet, at den differentierede eksportafgiftsordning i Indonesien presser prisen på palmeolie og dermed forvrider omkostningerne for biodieselproducenterne. Kommissionen har ikke tilstrækkelige oplysninger på nuværende tidspunkt til at træffe en beslutning om, hvordan denne påstand behandles mest hensigtsmæssigt. Spørgsmålet om, hvorvidt omkostningerne på rimelig vis afspejler de omkostninger, der er associeret med produktionen af den pågældende vare, vil derfor blive yderligere undersøgt i den endelige fase og i løbet af den igangværende antisubsidieundersøgelse.
(64)
Undersøgelsen har vist, at det indonesiske hjemmemarked for biodiesel er særdeles statsreguleret. Den helt statsejede olie- og gasvirksomhed Pertamina er langt den største virksomhed, der er aktiv på hjemmemarkedet (mere end 90 % af det hjemlige biodieselindkøb hos producenterne i stikprøven). Pertamina har bemyndigelse fra staten til at blande biobrændstof med fossilt brændstof til salg på tankstationer. Hver måned fastsætter det indonesiske handelsministerium på administrativ vis den såkaldte "HPE-pris (eller eksportkontrolpris)", som er den referencepris, der anvendes til beregning af det månedlige niveau for eksportafgifter. Pertamina køber biodiesel til den HPE-pris, der er fastsat af de indonesiske myndigheder.
(65)
På det grundlag kan fortjenesten ikke baseres på de faktiske oplysninger fra virksomhederne i stikprøven, da hjemmemarkedssalget ikke betragtes som havende fundet sted i normal handel. Derfor blev det beløb, der var blevet anvendt som fortjeneste, da den normale værdi blev beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra c), fastsat ud fra den rimelige fortjeneste, som en ung, innovativ og kapitalintensiv erhvervsgren af denne type kunne opnå under normale konkurrenceforhold på et frit og åbent marked, dvs. 15 % af omsætningen.
2.2. Eksportpris
(66)
De stikprøveudtagne eksporterende producenter eksporterede til Unionen enten direkte til uafhængige kunder eller gennem forretningsmæssigt forbundne virksomheder.
(67)
Når den pågældende vare blev eksporteret direkte til uafhængige kunder i Unionen, blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, dvs. på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare.
(68)
Når eksportsalget til Unionen skete gennem forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomheder inden for Unionen, blev eksportprisen beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 9, på grundlag af den pris, til hvilken den importerede vare først blev videresolgt til uafhængige kunder inden for Unionen. I sådanne tilfælde blev der foretaget justeringer for alle omkostninger, der påløb mellem import og videresalg, og et fortjenstniveau på 5 % baseret på omsætningen blev anset for rimeligt.
(69)
Tillæg, som afholdes af kunder i en medlemsstat, der efter køb af biodiesel prøvede at drage fordel af den eksisterende lovgivningsmæssige ramme med hensyn til dobbelttælling af biodiesel (7), blev ikke anset for at være en del af eksportprisen. Disse tillæg er ikke knyttet til den pågældende vare som sådan, men snarere til tilvejebringelsen af dokumenter fra den forretningsmæssigt forbundne importørs side for at kunne opnå et certifikat fra myndighederne, som sætter den forretningsmæssigt forbundne importørs kunde i stand til at opfylde de nødvendige betingelser for kun at blande med halvdelen af biodieselmængden (da denne biodiesel "tæller dobbelt").
2.3. Sammenligning
(70)
Den normale værdi og eksportprisen for de eksporterende producenter i stikprøven blev sammenlignet ab fabrik.
(71)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.
(72)
På det grundlag blev der foretaget justeringer for transport-, søgods-, forsikrings-, håndterings- og lastningsomkostninger og dermed forbundne omkostninger, kreditomkostninger, eksportafgifter, gebyrer for syn, bankgebyrer og provisioner i alle tilfælde, hvor det blev påvist, at det påvirkede prissammenligneligheden.
(73)
I tilfælde, hvor eksportsalget til Unionen skete gennem forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomheder beliggende uden for Unionen, undersøgte Kommissionen, hvorvidt sådanne forretningsmæssigt forbundne forhandlere burde behandles som den eksporterende producents eksportsalgsafdeling eller som et mellemled, der arbejder på provisionsbasis.
(74)
Det blev konstateret, at én virksomhed eller gruppe af virksomheder havde indgået en kontrakt med en forretningsmæssigt forbundet handelsvirksomhed vedrørende handel med bl.a. biodiesel mod provision. I dette tilfælde var det opfattelsen, at den forretningsmæssigt forbundne forhandler burde behandles som et mellemled, der arbejder på provisionsbasis, og derfor blev eksportsalgspriserne justeret i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra i), for at tage højde for den avance, som forhandleren havde fået.
(75)
For én eksporterende producent blev den pågældende vare (PME) blandet med RME, inden den blev solgt til den første uafhængige kunde. Derfor blev der foretaget en justering for forskelle i de fysiske karakteristika for den pågældende vare, jf. artikel 2, stk. 10, litra a).
2.4. Dumpingmargen
(76)
For de eksporterende producenter i stikprøven blev den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af den samme vare sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.
(77)
Den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, blev beregnet i henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 9, stk. 6. Denne margen blev fastsat ud fra de margener, der var blevet fastsat for de eksporterende producenter i stikprøven, idet der ses bort fra den eksporterende producents margen med en dumpingmargen på 0.
(78)
For alle de andre eksporterende producenter i Indonesien blev dumpingmargenen beregnet på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Til dette formål blev samarbejdsgraden først fastlagt ved at sammenligne mængden af eksport til Unionen, som de samarbejdsvillige eksporterende producenter havde angivet, med de tilsvarende importstatistikker fra Eurostat. Da graden af samarbejde var meget høj, nemlig på 99 % af den samlede eksport til Unionen i UP, blev restdumpingmargenen for alle andre eksporterende producenter i Indonesien sat til et niveau, der svarer til det, som blev konstateret for den af de samarbejdsvillige eksporterende producenter i stikprøven, der havde den højeste dumpingmargen.
(79)
De således fastsatte foreløbige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, er følgende:
Dumpingmargen
Virksomhed
Foreløbig dumpingmargen
PT. Ciliandra Perkasa
0,0 %
PT. Musim Mas
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri
5,3 %
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia
9,6 %
PT. Wilmar Nabati Indonesia
9,6 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
6,5 %
Alle andre virksomheder
9,6 %
D. SKADE
1. Definition af EU-erhvervsgren og EU-produktion
(80)
Samme vare fremstilles af 254 producenter i Unionen. De udgør erhvervsgrenen i Unionen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og betegnes herefter "EU-erhvervsgrenen".
(81)
Det blev påstået, at et betydeligt antal store EU-producenter var forretningsmæssigt forbundet med eksportører i Argentina og/eller importerede biodiesel fra Argentina og derfor burde udelukkes fra definitionen på EU-erhvervsgrenen.
(82)
Efter en undersøgelse blev tre virksomheder udelukket fra definitionen på EU-erhvervsgrenen som følge af deres afhængighed af import fra de pågældende lande, hvor importen var nået op på henholdsvis 63 %, 85 % og 71 % af deres egen produktion i UP. Yderligere to virksomheder blev udelukket, da de ikke havde produceret biodiesel i undersøgelsesperioden. Der er ikke anvendt oplysninger fra disse virksomheder i de efterfølgende afsnit. Det blev foreløbigt konkluderet, at der ikke var nogen grund til at udelukke andre EU-producenter fra definitionen på EU-erhvervsgrenen.
(83)
Alle tilgængelige oplysninger om EU-erhvervsgrenen, herunder oplysninger anført i klagen og oplysninger indhentet hos EU-producenterne før og efter undersøgelsens indledning, blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion i UP. På baggrund af disse oplysninger blev det konkluderet, at EU-produktionen udgjorde ca. 9 052 871 ton i UP. Som anført ovenfor blev otte EU-producenter udtaget til at indgå i stikprøven, og de tegnede sig for over 27 % af den samlede EU-produktion af samme vare.
2. EU-forbruget
Tabel 1
EU-forbrug
2009
2010
2011
UP
Ton
11 165 831
11 538 511
11 159 706
11 728 400
Indeks 2009 = 100
100
103
100
105
Kilde:
Eurostat, oplysninger fra EU-erhvervsgrenen
(84)
EU-forbruget blev etableret ud fra mængden af den samlede EU-produktion på EU-markedet for alle EU-producenter med fradrag af deres eksport, plus import fra Argentina og Indonesien og import fra andre tredjelande.
(85)
Mængden af import fra Argentina og Indonesien blev taget fra Eurostat-oplysninger for de forskellige KN-koder, hvorunder varen er blevet klassificeret.
(86)
Ud fra ovenstående steg EU-forbruget af biodiesel med 5 % mellem 2009 og slutningen af UP.
3. Kumulativ vurdering af virkningerne af importen fra de pågældende lande
(87)
Som fastlagt i grundforordningens artikel 3, stk. 4, kan virkningen af importen fra to lande kun vurderes kumulativt, hvis to betingelser er opfyldt.
(88)
Den første er, at dumpingmargenen for importen fra begge lande er over bagatelgrænsen, og at importmængden ikke er ubetydelig. Den dumpingmargen, der blev fastsat for importen fra Argentina og Indonesien, lå over minimumstærsklen som defineret i grundforordningens artikel 9, stk. 3, og importmængden fra hvert af de pågældende lande var ikke ubetydelig, jf. grundforordningens artikel 5, stk. 7; den repræsenterede en markedsandel på henholdsvis 10,8 % og 8,5 % i UP.
(89)
Den anden er, at de importerede varer konkurrerer med hinanden og konkurrerer med samme vare fra Unionen. Importen af biodiesel fra Argentina og Indonesien blandes af de samme handelsvirksomheder med mineralsk diesel og sælges til kunder over hele Unionen i direkte konkurrence med biodiesel fremstillet af EU-erhvervsgrenen.
(90)
I lyset af ovenstående er det foreløbigt opfattelsen, at alle de kriterier, der er fastsat i grundforordningens artikel 3, stk. 4, er opfyldt, og at importen fra Argentina og Indonesien bør undersøges kumulativt i forbindelse med skadesanalysen.
4. Mængde og markedsandel for dumpingimporten fra de pågældende lande
Tabel 2
2009
2010
2011
UP
Import fra Argentina
Ton
853 589
1 179 285
1 422 142
1 263 230
Indeks 2009 = 100
100
138
167
148
Markedsandel
7,6 %
10,2 %
12,7 %
10,8 %
Indeks 2009 = 100
100
135
167
141
Import fra Indonesien
Ton
157 915
495 169
1 087 518
995 663
Indeks 2009 = 100
100
314
689
631
Markedsandel
1,4 %
4,3 %
9,7 %
8,5 %
Indeks 2009 = 100
100
303
689
600
Markedsandel i alt
9,1 %
14,5 %
22,5 %
19,3 %
Indeks 2009 = 100
100
160
248
213
Kilde:
Eurostat
(91)
Importmængden fra Argentina og Indonesien steg betydeligt fra 2009 til UP, og importen fra Indonesien steg hurtigere end importen fra Argentina. Markedsandelen øgedes fra 9,1 % til 19,3 % i samme periode.
5. Priser på import fra de pågældende lande og prisunderbud
5.1. Prisudvikling
Tabel 3
Importpris EUR/ton
2009
2010
2011
UP
Argentina
629
730
964
967
Indeks 2009 = 100
100
116
153
154
Indonesien
597
725
864
863
Indeks 2009 = 100
100
121
145
145
I alt
624
728
920
921
Indeks 2009 = 100
100
117
147
148
Kilde:
Eurostat
(92)
Selv om importpriserne steg i den betragtede periode, især mellem 2010 og 2011, forblev priserne på biodiesel fra både Argentina og Indonesien under EU-erhvervsgrenens priser i hele den betragtede periode.
5.2. Prisunderbud
(93)
For at kunne afgøre, om der var tale om prisunderbud i UP, blev de vejede gennemsnitlige salgspriser, som EU-producenterne i stikprøven opkrævede hos ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, og som var justeret til ab fabrik-niveau, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser for importen fra de argentinske og indonesiske producenter i stikprøven ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet, fastsat på cif-basis med en passende justering for gældende told og omkostninger efter import.
(94)
Der blev foretaget en sammenligning mellem SME fra Argentina og PME fra Indonesien med den vare, der er fremstillet og solgt på EU-markedet, baseret på koldfilterpunktet, som er den temperatur, ved hvilken biodiesel igen bliver til fedt og ikke kan anvendes som brændstof.
(95)
Alle de til Unionen solgte varer med oprindelse i Argentina havde et koldfilterpunkt på nul grader celsius. Dette salg blev derfor sammenlignet med EU-producenternes salg af biodiesel med et koldfilterpunkt på 0.
(96)
Alle de til Unionen solgte varer med oprindelse i Indonesien havde et koldfilterpunkt på 13 grader celsius. I betragtning af EU-producenternes meget begrænsede mængde salg med dette koldfilterpunkt - og idet PME fra Indonesien næsten altid er blandet med andet biodiesel fra andre kilder, inden det sælges til den første uafhængige kunde - blev det ikke anset for rimeligt at foretage en direkte sammenligning. Eksportprisen på PME fra Indonesien med et koldfilterpunkt på 13 blev derfor opjusteret til en pris for koldfilterpunkt 0 på grundlag af prisforskellen på EU-markedet mellem salg af PME med koldfilterpunkt 13, fremstillet af EU-erhvervsgrenen, og den gennemsnitlige pris på biodiesel med koldfilterpunkt 0.
(97)
Ved anvendelse af ovennævnte metode blev det konstateret, at forskellen mellem de argentinske og indonesiske priser og EU-priserne, udtrykt i procent af EU-erhvervsgrenens vejede gennemsnitspris (ab fabrik), dvs. prisunderbudsmargenen, lå på mellem 2,5 % og 9,1 %.
6. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(98)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle de økonomiske indikatorer, der er fastsat for EU-erhvervsgrenen i den analyserede periode.
(99)
Som anført ovenfor blev de kontrollerede oplysninger fra en stikprøve af EU-producenterne anvendt til at undersøge den eventuelle skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
(100)
For at kunne analysere skaden skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. Kommissionen analyserede de makroøkonomiske indikatorer for den betragtede periode ud fra EU-erhvervsgrenens oplysninger om alle EU-producenter. Kommissionen analyserede de mikroøkonomiske indikatorer ud fra de kontrollerede oplysninger, der var indhentet hos de stikprøveudtagne EU-producenter.
(101)
Følgende makroøkonomiske indikatorer blev vurderet ud fra oplysninger vedrørende alle producenter af biodiesel i Unionen: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, størrelse af dumpingmargenen og genrejsning efter tidligere dumping.
(102)
Følgende mikroøkonomiske indikatorer blev vurderet ud fra oplysninger vedrørende de stikprøveudtagne producenter af biodiesel i Unionen: gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, lønomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital.
7. Makroøkonomiske indikatorer
7.1. Produktionskapacitet, produktion og kapacitetsudnyttelse
Tabel 4
2009
2010
2011
UP
Produktionskapacitet (ton)
20 359 000
21 304 000
21 517 000
22 227 500
Indeks 2009 = 100
100
105
106
109
Produktionsmængde (ton)
8 745 693
9 367 183
8 536 884
9 052 871
Indeks 2009 = 100
100
107
98
104
Kapacitetsudnyttelse
43 %
44 %
40 %
41 %
Indeks 2009 = 100
100
102
92
95
Kilde:
Oplysninger fra EU-erhvervsgrenen
(103)
EU-erhvervsgrenens produktion steg i den betragtede periode i takt med forbruget. Kapaciteten forblev relativt stabil, især mellem 2010 og UP; derfor forblev kapacitetsudnyttelsen lav i hele perioden. EU-erhvervsgrenen var ikke i stand til at anvende den allerede installerede kapacitet eller på nogen måde udnytte den øgede kapacitet i perioden; kapacitetsforøgelsen var foretaget i forventning om en virkning af indførelsen af foranstaltninger over for USA eller de forventede kvoteordninger og udvidede mandater for nogle medlemsstater.
7.2. Salgsmængde og markedsandel
Tabel 5
2009
2010
2011
UP
Salgsmængde (ton)
9 454 786
9 607 731
8 488 073
9 294 137
Indeks 2009 = 100
100
102
90
98
Markedsandel
84,7 %
83,3 %
76,1 %
79,2 %
Indeks 2009 = 100
100
98
90
94
Kilde:
Oplysninger fra EU-erhvervsgrenen
(104)
Salgsmængden til ikke forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Unionen forblev ret stabil i perioden. Da forbruget steg let i perioden, betyder en stabil salgsmængde et fald i markedsandelen (nedgang på 5,5 procentpoint), som blev overtaget af importen fra de pågældende lande.
7.3. Vækst
(105)
EU-erhvervsgrenens vækst afspejles i dens mængdeindikatorer, herunder f.eks. produktion, salg og i særdeleshed markedsandel. På trods af en stigning i forbruget i den analyserede periode voksede EU-producenternes markedsandel ikke i takt med forbruget. EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt i løbet af perioden, mens importmængden steg. I samme periode vandt importen fra Indonesien og Argentina mere end 10 procentpoint af markedsandelene. Det forhold, at EU-erhvervsgrenen ikke kunne udnytte væksten på markedet fuldt ud, havde overordnet set en negativ virkning på dens økonomiske situation.
7.4. Beskæftigelse og produktivitet
Tabel 6
2009
2010
2011
UP
Beskæftigelse - fuldtidsækvivalenter (FTE)
1 858
2 055
2 061
2 079
Indeks 2009 = 100
100
111
111
112
Produktivitet (ton/FTE)
4 707
4 558
4 142
4 354
Indeks 2009 = 100
100
97
88
93
Kilde:
Oplysninger fra EU-erhvervsgrenen
(106)
Da biodieselindustrien er en kapitalintensiv industri, som ikke kræver en stor arbejdsstyrke i produktionsprocessen, og i betragtning af at en stor del af den faktiske produktion af biodiesel sker i underentreprise, er antallet af beskæftigede inden for produktionen ikke stort. I takt med at produktionsmængden steg let i perioden, forøgedes beskæftigelsen også.
(107)
Da beskæftigelsen steg, men i større omfang end produktionen, faldt produktiviteten med 7 procentpoint mellem 2009 og udgangen af UP.
7.5. Den faktiske dumpingmargens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping
(108)
EU-erhvervsgrenen led skade som følge af dumpingimport fra USA indtil 2009, hvor undersøgelsesperioden for denne procedure begyndte. Den gældende told over for importen fra USA havde til formål at skabe lige vilkår, således at EU-erhvervsgrenen kunne konkurrere loyalt med denne import og komme sig over den skade, den havde lidt.
(109)
Det har klart ikke fundet sted. EU-erhvervsgrenen er nu mindre rentabel end i 2009 og har selv efter 2009 tabt markedsandele til importen fra Argentina og Indonesien, som underbyder EU-priserne. Kapacitetsudnyttelsen er lavere på trods af et stigende EU-forbrug. Det er åbenlyst, at der ikke er sket en genrejsning efter tidligere dumping.
(110)
Dumpingmargenerne for eksporterende producenter i Argentina og Indonesien fremgår af afsnittet om dumping ovenfor. Det blev konstateret, at en eksporterende producent i Indonesien, som repræsenterede en begrænset import fra Indonesien, ikke foretog dumping. Men de resterende eksporterende producenter i Indonesien og alle eksporterende producenter i Argentina blev anset for at foretage dumping af biodiesel på EU-markedet. I betragtning af omfanget af og priserne på dumpingimporten fra de to pågældende lande kan virkningerne af den faktiske dumpingmargen desuden ikke anses for at være ubetydelige.
8. Mikroøkonomiske indikatorer
8.1. Gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger og lønomkostninger
Tabel 7
2009
2010
2011
UP
Enhedspris i EUR pr. ton
797
845
1 096
1 097
Indeks 2009 = 100
100
106
137
138
Enhedsomkostning i EUR pr. ton
760
839
1 089
1 116
Indeks 2009 = 100
100
110
143
147
Lønomkostninger EUR/FTE
57 391
63 490
62 141
61 004
Indeks 2009 = 100
100
111
108
106
Kilde:
Besvarelser af spørgeskemaer fra EU-producenterne i stikprøven.
(111)
Selv om EU-erhvervsgrenen i den betragtede periode var i stand til at øge sine salgspriser, steg produktionsomkostningerne som følge af en dårlig rapshøst i 2011 i et omfang, som ikke kunne dækkes af en stigning i salgspriserne. Det var uøkonomisk for EU-erhvervsgrenen at importere alternative råvarer fra Argentina og Indonesien på grund af skatteordningerne i disse lande, og den var derfor nødt til at importere det færdige biodieselprodukt for at kunne holde sine omkostninger nede og således begrænse det overordnede tab.
(112)
Samtidig steg lønomkostningerne i virksomhederne i stikprøven i den betragtede periode, hvilket igen fik disse til at lede efter måder, hvorpå de kunne reducere deres generelle omkostningsbyrde.
8.2. Lagerbeholdninger
Tabel 8
2009
2010
2011
UP
Lagerbeholdninger (ton)
74 473
87 283
90 249
103 058
Indeks 2009 = 100
100
117
121
138
Kilde:
Besvarelser af spørgeskemaer fra EU-producenterne i stikprøven.
(113)
I den analyserede periode blev lagrene af biodiesel forøget med ca. 40 %. Denne forøgelse af lagrene skete i hele den analyserede periode. Da biodiesel ikke kan oplagres i mere end seks måneder (den gennemsnitlige oplagringsperiode er kun på ca. tre måneder), har oplysninger om lagrene imidlertid kun begrænset værdi for vurderingen af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.
8.3. Rentabilitet, investeringer, investeringsafkast, likviditet og evne til at rejse kapital
Tabel 9
2009
2010
2011
UP
Rentabilitet
3,5 %
-0,3 %
-0,2 %
-2,5 %
Investeringer (i 1 000 EUR)
188 491
156 927
149 113
141 578
Indeks 2009 = 100
100
83
79
75
Investeringsafkast
19 %
-2 %
-2 %
-24 %
Likviditet (i 1 000 EUR)
244 001
-48 649
21 241
23 984
Indeks 2009 = 100
100
-20
9
10
Kilde:
Besvarelser af spørgeskemaer fra EU-producenterne i stikprøven.
(114)
Rentabiliteten for EU-producenterne i stikprøven blev beregnet som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare på EU-markedet og udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. I den analyserede periode faldt rentabiliteten for EU-producenterne i stikprøven betydeligt fra 3,5 % to -2,5 %.
(115)
De stikprøveudtagne EU-producenters investeringer i produktionen af biodiesel faldt i løbet af perioden, hvilket viste, at de ressourcer, der var til rådighed for sådanne investeringer, gik tilbage i takt med EU-producenternes markedsandel, selv om de stikprøveudtagne producenter stadig var i stand til at investere i produktionen af biodiesel.
(116)
De stikprøveudtagne EU-producenters investeringsafkast, som udtrykker resultatet før skat i procent af den bogførte gennemsnitlige primo- og ultimonettoværdi af aktiver, der var anvendt til produktionen af biodiesel, fulgte den negative tendens for rentabiliteten. Forringelsen af investeringsafkastet er et tydeligt tegn på forværrelsen af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation i den undersøgte periode.
(117)
Likviditeten, som er et udtryk for erhvervsgrenens evne til selvfinansiering af sine aktiviteter, har vist et betydeligt fald i den analyserede periode, hvilket viser, at det er vanskeligt for virksomhederne i stikprøven at konkurrere med dumpingimporten fra Argentina og Indonesien.
9. Konklusion om skade
(118)
En analyse af de kontrollerede oplysninger viser klart, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5. På et tidspunkt med stigende forbrug mistede den markedsandele og rentabilitet, mens markedsandelen for importen steg og underbød EU-producenternes priser.
(119)
Andre indikatorer viser også en faldende eller stabil tendens, selv efter indførelsen af foranstaltninger over for USA og udvidelsen af tolden til også at omfatte import fra Canada, der blev afsendt for at omgå foranstaltningerne.
(120)
EU-producenterne var i stand til at overvælte det meste af stigningen i produktionsomkostningerne fra 2010 til 2011 (+33 procentpoint), men kun ved at sænke rentabiliteten til nulpunktet. De kunne dog ikke overvælte den yderligere stigning i omkostningerne fra 2011 til UP på grund af en stigning i råvarepriserne, som tegner sig for næsten 80 % af de samlede produktionsomkostninger for biodiesel. Disse omkostningsstigninger kunne ikke i fuldt omfang overvæltes på kunderne på EU-markedet, hvilket medførte tab i UP.
E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(121)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det undersøgt, om dumpingimporten med oprindelse i de pågældende lande har forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt.
(122)
Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
2. Dumpingimportens virkninger
(123)
I undersøgelsesperioden blev det konstateret, at en mindre del (mellem 2 % og 6 %) af importen fra Indonesien til Unionen ikke var dumpingimport. Det blev konstateret, at den resterende mængde fra Indonesien og al import fra Argentina var dumpingimport. Hvis man trækker den lille mængde af ikke dumpingimport fra den samlede indberettede import fra Indonesien, påvirker det ikke den ovenfor anførte tendens for importen.
(124)
Undersøgelsen viste, at den billige dumpingimport fra de pågældende lande steg betragteligt udtrykt i mængde - den mere end fordobledes - i den betragtede periode. Dette medførte en betydelig stigning i deres markedsandel på 10 procentpoint, fra 9,1 % i 2009 til 18,8 % i slutningen af UP.
(125)
Samtidig mistede EU-erhvervsgrenen på trods af stigningen i forbruget 5,5 procentpoint af markedsandelen i den betragtede periode.
(126)
Gennemsnitspriserne for dumpingimporten steg med 48 % mellem 2009 og UP, men var betydeligt lavere end EU-erhvervsgrenens priser i samme periode. Dumpingmargenen underbød EU-erhvervsgrenens priser med en gennemsnitlig underbudsmargen på 4 % for Indonesien og 8 % for Argentina i UP.
(127)
Presset fra stigningen i billig dumpingimport på EU-markedet gav ikke EU-erhvervsgrenen mulighed for at fastsætte sine salgspriser i overensstemmelse med markedsvilkårene og omkostningsstigningerne. Virksomhederne i stikprøven var kun i stand til at overvælte en prisstigning på 38 % på sine kunder, mens dens samlede omkostninger steg med 47 % i samme periode.
(128)
Ud fra ovenstående blev det foreløbigt konkluderet, at den billige dumpingimport fra de pågældende lande, som underbød EU-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden, og som også i høj grad steg mængdemæssigt, har spillet en afgørende rolle for den væsentlige skade, EU-erhvervsgrenen har lidt.
3. Andre faktorers indvirkning
3.1. Import fra andre lande
Tabel 10
Andre tredjelande
2009
2010
2011
UP
Import i alt (ton)
699 541
256 327
161 973
175 370
Indeks 2009 = 100
100
37
23
25
Markedsandel
6,3 %
2,2 %
1,5 %
1,5 %
Indeks 2009 = 100
100
35
23
24
Kilde:
Eurostat
(129)
Importen fra tredjelande, hovedsageligt USA, Norge og Sydkorea, faldt væsentligt fra 2009 til slutningen af UP. Dette fald skyldtes indførelsen af foranstaltninger over for importen fra USA i 2009 og efter antiomgåelsesundersøgelsen af importen afsendt fra Canada i 2010. I betragtning af den faldende markedsandel for importen fra andre tredjelande samtidig med forværringen i EU-erhvervsgrenens finansielle situation kan importen fra andre tredjelande kun havde bidraget ubetydeligt til den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. Det kan således ikke konkluderes, at den bryder årsagssammenhængen mellem skaden og virkningen af dumpingimporten.
3.2. Ikke-dumpet import fra de pågældende lande
(130)
Der blev konstateret import fra de pågældende lande, som ikke var dumpet, men kun i anden halvdel af 2011. I betragtning af den korte tidsperiode, i løbet af hvilken denne import fandt sted, og den begrænsede mængde kan den kun have bidraget ubetydeligt til EU-erhvervsgrenens skade, og den kan ikke bryde årsagssammenhængen mellem skaden og virkningen af dumpingimport.
3.3. Andre EU-producenter
(131)
I betragtning af den lille produktionsmængde fra de EU-producenter, der er udelukket fra definitionen på EU-erhvervsgrenen, og deres begrænsede importmængde generelt set blev disse producenter ikke betragtet som årsag til EU-erhvervsgrenens skade.
3.4. EU-erhvervsgrenens import
(132)
CARBIO, som er sammenslutningen af argentinske biodieselproducenter, påstod, at EU-erhvervsgrenens skade blev forårsaget af EU-producenternes import fra Argentina og Indonesien. De definerede denne import som selvforskyldt skade og hævdede, at der burde ses bort fra den som årsag til skade på baggrund af de argentinske producenters adfærd.
(133)
Det fremgår tydeligt af EU-erhvervsgrenens oplysninger, at de har importeret biodiesel fra Argentina og Indonesien i den betragtede periode i mængder på op til 60 % af den samlede import i UP fra disse lande. De har imidlertid anført, at denne import er foretaget som selvforsvar. Det har hjulpet EU-producenterne med at forblive aktive på mellemlangt sigt, at de kunne drage fordel på kort sigt af dumpingpriserne på denne import.
(134)
EU-erhvervsgrenens import af biodiesel til dumpingpriser øgedes væsentligt i 2011 og i UP, som var det tidspunkt, hvor virkningen af den differentierede eksportafgift på biodiesel og dennes råvarer kunne mærkes mest, da det var på det tidspunkt, at importen af råvarer (sojabønneolie og palmeolie) blev uøkonomisk sammenlignet med importen af det færdige produkt. Den differentierede eksportafgiftsordning i begge lande betyder en højere afgift på eksporten af råvarer end på det færdige produkt. Hvorvidt denne differentierede eksportafgift kan anses for at være et subsidie, jf. antisubsidiegrundforordningens artikel 2, vil blive undersøgt i den igangværende antisubsidieundersøgelse.
(135)
For eksempel var prisen på importen af sojabønneolie fra Argentina højere end importprisen for SME i nogle måneder af UP, hvilket gjorde det økonomisk ufordelagtig at købe sojabønneolie. I den situation var den eneste økonomisk fornuftige mulighed at købe SME.
(136)
Hvis EU-erhvervsgrenen ikke havde importeret disse mængder af biodiesel, ville handelsvirksomhederne under alle omstændigheder have importeret dem, de ville have underbudt EU-erhvervsgrenen og solgt biodiesel på EU-markedet, da de allerede importerer fra disse lande med henblik på salg til dieselraffinaderierne i konkurrence med EU-erhvervsgrenen. Årsagssammenhængen brydes ikke af denne import, og dette argument må derfor foreløbigt afvises.
3.5. EU-erhvervsgrenens kapacitet
(137)
CARBIO hævder endvidere, at den skade, som er forvoldt EU-erhvervsgrenen, skyldes overkapacitet på grund af for kraftig udvidelse. Med en kapacitetsudnyttelse på 50 % i 2008 hævder de, at erhvervsgrenen fortsat har ekspanderet uden en tilsvarende stigning i efterspørgslen.
(138)
I den betragtede periode var kapacitetsudnyttelsen i Unionen lav, med et lavpunkt på 40 % i UP. Derfor har nogle virksomheder ikke anvendt den kapacitet, de har installeret.
(139)
Imidlertid var kapacitetsudnyttelsen allerede lav ved begyndelsen af den betragtede periode og har været lav i hele perioden, og den var også stabil i virksomhederne i stikprøven.
(140)
De stikprøveudtagne virksomheder var rentable ved starten af den betragtede periode og led ved en stabil kapacitetsudnyttelse tab ved slutningen. Det kan med rimelighed konkluderes, at hele erhvervsgrenen også er blevet mindre rentabel, mens kapacitetsudnyttelsen er forblevet stabil. Det kan derfor ikke anses for at være en væsentlig årsag til skade, da der ikke synes at være nogen årsagssammenhæng. Dette argument afvises derfor foreløbigt.
3.6. Manglende adgang til råvarer og vertikal integrering
(141)
CARBIO hævder også, at EU-erhvervsgrenen lider skade på grund af manglende effektivitet, især fordi den ikke er vertikalt integreret og ikke befinder sig tæt på råvarer.
(142)
Disse påstande blev foreløbigt afvist. Nogle af virksomhederne i stikprøven befinder sig i havnebyer med ubesværet adgang til råvarer, der bringes pr. skib, og andre virksomheder i stikprøven har placeret deres biodieselanlæg direkte ved siden af deres produktionsanlæg for vegetabilske olier. Mange biodieselproducenter i Sydeuropa befinder sig i havnebyer netop for at få adgang til råvarer importeret fra Argentina og Indonesien eller på samme sted som deres kunder (der er raffinaderier for fossile brændstoffer). Da virkningen af den differentierede eksportafgift har været at gøre råvarerne dyrere end de færdige produkter, har dette klart påført EU-erhvervsgrenen skade ved at gøre det økonomisk umuligt at fremstille PME og SME i Unionen.
3.7. Andre lovgivningsmæssige faktorer
(143)
CARBIO henviste også til nogle lovgivningsmæssige faktorer, som de hævder har voldt skade for EU-erhvervsgrenen, hvoraf nogle er forslag og endnu ikke er blevet gennemført. De fremhæver dog ordningen med "dobbelttælling", som er beskrevet i det følgende.
(144)
I henhold til direktivet om vedvarende energi skal medlemsstaterne kræve, at en vis mængde biodiesel blandes med mineralsk diesel, inden den sælges til brugerne. Nogle medlemsstater har benyttet sig af bestemmelsen i direktivet om, at forholdet kan halveres, hvis den anvendte biodiesel stammer fra spildolie eller brugt animalsk fedt. Hvis den pågældende medlemsstat f.eks. kræver, at 7 % biodiesel skal blandes med 93 % mineralsk diesel, så bliver de 7 % reduceret til 3,5 %, hvis det er biodiesel af spildolie.
(145)
CARBIO hævder, at bestemmelserne om dobbelttælling har forårsaget et fald i salget af den såkaldte første generation af biodiesel på 1 mio. ton i UP, og at dette er årsagen til EU-erhvervsgrenens skade. Denne påstand afvises, da stikprøven af EU-producenter indeholder nogle virksomheder, der fremstiller biodiesel, som tæller dobbelt, og deres finansielle situation er ikke betydeligt anderledes end situationen for de stikprøveudtagne virksomheder, der producerer biodiesel af vegetabilske jomfruolier. Disse virksomheder har under kontrollen af deres oplysninger påvist, at prisen på deres biodiesel er blevet påvirket af den lave pris på dumpingimport fra Argentina og Indonesien, da de er i indirekte konkurrence med PME og SME fra de pågældende lande.
(146)
Der er også blevet fremført et argument om, at EU-erhvervsgrenen lider skade, fordi der ikke investeres mere i anden generation af biobrændstof, f.eks. spildolie. Dette argument er foreløbigt blevet afvist, da der ikke er tilstrækkelig spildolie i Unionen til at øge forarbejdningsmængden betydeligt i forhold til det allerede eksisterende.
3.8. Restriktioner i medlemsstaterne
(147)
CARBIO hævdede også, at den skade, som EU-erhvervsgrenen led, ikke kunne forårsages af importen fra de pågældende lande som følge af kvoteordninger og skattesystemer i forskellige medlemsstater, der begrænser adgangen til disse markeder. De hævdede også, at nogle markeder i Unionen er lukkede for SME og PME på grund af klimatiske forhold.
(148)
Det er korrekt, at koldfilterpunktet for PME (+13 grader celsius) betyder, at PME ikke kan anvendes i hele Unionen, uden at det blandes med andre biodieselformer for at reducere koldfilterpunktet. Koldfilterpunktet for SME (0 grader celsius) betyder imidlertid, at det har en mere udbredt anvendelse, især i sommermånederne.
(149)
Påstanden om, at det er lovgivningen i nogle medlemsstater, som forvolder skade for EU-erhvervsgrenen, blev indgående behandlet i undersøgelsen.
(150)
I nogle medlemsstater findes der kvoteordninger, hvorved der tildeles en særlig produktionsmængde til virksomheder i den medlemsstat eller i andre medlemsstater i Unionen. De fleste lande har dog indrømmet fordele gennem skattesystemet, og disse fordele reduceres eller fjernes efterhånden.
(151)
For eksempel har Frankrig en "skattelempelsesfordel" på 90 EUR pr. ton for biodiesel, der produceres inden for kvoten. I betragtning af de lave priser på dumpingimporten er det dog ofte billigere at importere biodiesel end at købe den hos EU-erhvervsgrenen, selv inklusive skattefordelen. Det fremgår af det forhold, at der klart findes argentinsk import på det franske marked.
(152)
I nogle medlemsstater findes der ingen import fra Argentina og Indonesien, enten på grund af klimatiske forhold eller som følge af kvoteordninger. Men i størstedelen af Unionen findes der import fra Argentina og Indonesien på markedet, enten fordi der ikke er nogen kvoteordning, eller fordi prisen er lavere end den skattefordel, som en medlemsstat måtte give.
(153)
I betragtning af at PME of SME kan sælges i Unionen, når det blandes med EU-produceret RME eller anden biodiesel, og at importen findes i store mængder og til dumpingpriser selv i medlemsstater med en skattelempelsesordning, må denne påstand foreløbigt afvises, da de eksisterende kvote- og skatteordninger ikke kan bryde årsagssammenhængen mellem skaden og virkningen af dumpingimporten.
4. Konklusion om årsagssammenhæng
(154)
Ovennævnte analyse har vist, at der var en betragtelig stigning i mængde og markedsandele for den billige dumpingimport med oprindelse i de pågældende lande. Det blev samtidig konstateret, at EU-erhvervsgrenens priser blev underbudt i UP i forbindelse med denne import.
(155)
Oplysningerne viser, at da mængden af billig dumpingimport fra de pågældende lande steg, forværredes EU-erhvervsgrenens økonomiske situation betydeligt.
(156)
I ovennævnte analyse blev der behørigt skelnet mellem virkningerne af alle kendte faktorer på EU-erhvervsgrenens situation og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten. Ud fra denne analyse er den foreløbige konklusion, at dumpingimporten fra de pågældende lande har forårsaget væsentlig skade for EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
(157)
De kendte faktorer ud over dumpingimporten er blevet vurderet i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 7, og der blev ikke fundet dokumentation for, at de brød årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
F. UNIONENS INTERESSER
(158)
Kommissionen undersøgte i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21, om der til trods for konklusionen om skadevoldende dumping er tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at indføre foranstaltninger i dette tilfælde. Unionens interesser blev fastsat på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes, råvareleverandørernes og brugernes interesser.
1. EU-erhvervsgrenens interesser
(159)
Som nævnt ovenfor led EU-erhvervsgrenen væsentlig skade på grund af dumpingimporten med oprindelse i de pågældende lande. Hvis der ikke træffes foranstaltninger, vil det højst sandsynligt medføre, at den negative tendens for EF-erhvervsgrenens finansielle situation fortsætter. EU-erhvervsgrenens situation var især præget af et fald i rentabilitet fra +3 % i 2009 til -2,5 % ved udgangen af UP. En yderligere nedgang i resultaterne ville i sidste ende føre til produktionsnedskæringer og flere lukninger af produktionsanlæg, hvilket således ville true beskæftigelsen og investeringerne i Unionen.
(160)
Hvis der indføres foranstaltninger, genskabes der loyal konkurrence på markedet. EU-erhvervsgrenens negative tendens med hensyn til rentabiliteten er resultatet af dens vanskeligheder ved at konkurrere med billig dumpingimport med oprindelse i de pågældende lande; et forhold, der også skyldes eksportafgiftsordningen i begge lande, som sænker prisen på importen af SME og PME til EU-markedet, samtidig med at prisen på råvarer stiger. Indføres der antidumpingforanstaltninger, vil EF-erhvervsgrenen være i stand til at forbedre sin rentabilitet til et niveau, der anses for nødvendigt for denne kapitalintensive industri.
(161)
Foranstaltningerne burde give EU-erhvervsgrenen mulighed for at begynde at komme sig efter den skadevoldende dumping, der blev konstateret i undersøgelsen.
2. Ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importørers og -forhandleres interesser
(162)
Ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører og -forhandlere blev opfordret til at give sig til kende over for Kommissionen. Der var dog ingen importører, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen.
(163)
Da der manglede oplysninger fra ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører og -forhandlere, var der ingen dokumentation for, at indførelsen af foranstaltninger klart ville være imod disse parters interesser.
3. Brugernes og forbrugernes interesser
(164)
Der blev ved indledningen af undersøgelsen fremsendt spørgeskemaer til alle kendte brugervirksomheder, der beskæftiger sig med produktion og distribution af mineralsk diesel og den obligatoriske blanding af mineralsk diesel og biodiesel.
(165)
Tre brugere af biodiesel besvarede spørgeskemaet til brugere, men anførte, at biodiesel var en meget lille del af deres samlede forretningsaktiviteter. De anførte, at de ville være juridisk forpligtede til at anskaffe biodiesel, og hvis en afgift øgede prisen på biodiesel, ville denne ligesom tidligere automatisk blive væltet over på deres kunder.
(166)
I betragtning af den begrænsede mængde informationer forventes indførelsen af foranstaltninger at få en ekstremt begrænset virkning på den endelige forbruger i betragtning af den lille procentdel af biodiesel, som blandes i den mineralske diesel, der købes ved pumpen. Der blev ikke fundet dokumentation for, at indførelsen af foranstaltninger klart ville være imod brugernes eller forbrugernes interesser.
4. Råvareleverandørernes interesser
(167)
En sammenslutning af råvareleverandører, FEDIOL (Brancheforeningen for Oliefabrikker i EU) besvarede det spørgeskema, der var blevet tilsendt råvareleverandørerne. De anførte, at importen fra de pågældende lande har forringet efterspørgslen efter rapsolie i Unionen, og at efterspørgslen er faldet med mere end 1 mio. ton mellem 2009 og 2011.
(168)
De er af den opfattelse, at indførelsen af foranstaltninger vil have en positiv virkning på leverandørindustrien i Unionen, i takt med at kapacitetsudnyttelsen vil stige. Enhver stigning i efterspørgslen efter rapsolie vil forplante sig til sektoren for foderblandinger, der består af restprodukter fra rapsolieproduktionen, og til landbrugssektoren i Unionen, som dyrker raps.
(169)
Den modtagne dokumentation viser derfor, at indførelsen af foranstaltninger vil være i EU-råvareleverandørernes interesse.
5. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(170)
Det vil klart være i EU-erhvervsgrenens interesse at indføre foranstaltninger over for importen af biodiesel med oprindelse i Argentina og Indonesien. Det vil gøre det muligt for EU-erhvervsgrenen at vokse og overvinde følgerne af den skade, som dumpingimporten har forvoldt. Hvis der derimod ikke indføres foranstaltninger, vil EU-erhvervsgrenens økonomiske situation fortsat blive forværret, og flere erhvervsdrivende må indstille deres aktiviteter. Selv om der ikke kunne drages entydige konklusioner om brugerne og importørerne, forventes indførelsen af foranstaltninger at være i råvareleverandørernes interesse.
(171)
Der er ikke tvingende årsager til, at det klart vil være imod Unionens interesser at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger over for importen af biodiesel med oprindelse i Argentina og Indonesien.
G. MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(172)
På baggrund af konklusionerne om dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger for at hindre, at der forvoldes EU-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport.
1. Skadestærskel
(173)
For at fastsætte omfanget af disse foranstaltninger blev de konstaterede dumpingmargener taget i betragtning såvel som den told, der kræves for at bringe den skadevoldende situation, som EU-producenterne har befundet sig i, til ophør, uden at disse tal vil blive overskredet.
(174)
Ved beregningen af størrelsen af den told, som er nødvendig for at fjerne virkningerne af den skadevoldende dumping, var holdningen, at enhver foranstaltning bør sikre, at EU-erhvervsgrenen kan dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat, som med rimelighed kan forventes under normale konkurrencevilkår, dvs. i en situation uden dumpingimport.
(175)
I den henseende kan en fortjenstmargen på 15 % af omsætningen betragtes som et passende niveau, som EU-erhvervsgrenen kunne have forventet at opnå i en situation uden skadevoldende dumping, ud fra resultater fra tidligere undersøgelser af importen fra USA, hvor dette niveau blev anset for rimeligt for at tilvejebringe garantier for denne erhvervsgrens langsigtede produktionsinvesteringer.
(176)
På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen for samme vare. Den ikke-skadevoldende pris er blevet fastsat ved at justere de salgspriser, der blev krævet af EU-producenterne i stikprøven, med den faktiske fortjeneste eller det faktiske tab i UP og lægge ovennævnte fortjenstmargen til.
(177)
Den nødvendige prisforhøjelse blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris hos de stikprøveudtagne eksporterende producenter i de pågældende lande som fastlagt ved beregningen af prisunderbud og den ikke-skadevoldende pris for samme vare, som de stikprøveudtagne EU-producenter solgte på EU-markedet i UP. Alle forskelle, der fulgte af denne sammenligning, blev derefter udtrykt i procent af den samlede cif-importværdi.
2. Midlertidige foranstaltninger
(178)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, bør der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af biodiesel med oprindelse i Argentina og Indonesien svarende til enten dumpingmargenen eller skadestærsklen, afhængigt af hvad der er lavest i henhold til reglen om den lavest mulige told.
(179)
Antidumpingtolden blev fastlagt ved at sammenligne skadestærsklen og dumpingmargenerne. Følgelig udgør den midlertidige antidumpingtold udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, følgende:
Land
Virksomhed
Foreløbig dumpingmargen
Foreløbig skadesmargen
Midlertidig antidumpingtold
Argentina
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Bunge Argentina S.A., Buenos Aires
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires
7,2 %
30,9 %
7,2 %
Molinos Rio de la Plata S.A., Buenos Aires
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Vicentin S.A.I.C., Avellaneda
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
7,9 %
31 %
7,9 %
Alle andre virksomheder
10,6 %
31,8 %
10,6 %
Indonesien
PT. Ciliandra Perkasa, Djakarta
0,0 %
0,0 %
PT. Musim Mas, Medan
2,8 %
23,3 %
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan
5,3 %
27,1 %
5,3 %
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan
9,6 %
26,4 %
9,6 %
PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan
9,6 %
26,4 %
9,6 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
6,5 %
25,3 %
6,5 %
Alle andre virksomheder
9,6 %
27,1 %
9,6 %
(180)
Da antidumpingtolden imidlertid også gælder for blandinger, som indeholder biodiesel (i forhold til deres vægtprocent af biodiesel), og for ren biodiesel, vil det være mere præcist og mere hensigtsmæssigt for toldmyndighedernes korrekte implementering af tolden i medlemsstaterne at udtrykke tolden som et fast beløb i EUR pr. nettoton og anvende den på den rene importerede biodiesel eller på andelen af biodiesel i blandingsproduktet.
(181)
Antidumpingtoldsatserne for de enkelte virksomheder, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende ovennævnte virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for "alle andre virksomheder") udelukkende anvendelse på importen af den pågældende vare med oprindelse i de pågældende lande, som er fremstillet af virksomhederne og dermed af de nævnte specifikke retlige enheder. Importvarer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for "alle andre virksomheder".
(182)
Anmodninger om anvendelse af disse antidumpingtoldsatser for de enkelte virksomheder (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (8) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.
(183)
Kommissionen gjorde importen af den pågældende vare med oprindelse i de pågældende lande til genstand for registrering ved Kommissionens forordning (EU) nr. 79/2013 af 28. januar 2013. Det skete med henblik på den mulige anvendelse med tilbagevirkende kraft af antidumpingforanstaltninger, jf. grundforordningens artikel 10, stk. 4. Der kan på nuværende tidspunkt i proceduren ikke træffes beslutning om den mulige anvendelse med tilbagevirkende kraft af antidumpingforanstaltningerne.
H. AFSLUTTENDE BESTEMMELSE
(184)
I overensstemmelse med god administrativ praksis kan de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt senest en måned efter offentliggørelsen af denne forordning. De konklusioner, der ligger til grund for indførelse af told i denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig foranstaltning -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres hermed en midlertidig antidumpingtold på importen af fedtsyremonoalkylestere og/eller paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikke-fossil oprindelse, i ren form eller i blandinger, som i øjeblikket henhører under KN-kode ex 1516 20 98 (Taric-kode 1516209821, 1516209829 og 1516209830), ex 1518 00 91 (Taric-kode 1518009121, 1518009129 og 1518009130), ex 1518 00 95 (Taric-kode 1518009510), ex 1518 00 99 (Taric-kode 1518009921, 1518009929 og 1518009930), ex 2710 19 43 (Taric-kode 2710194321, 2710194329 og 2710194330), ex 2710 19 46 (Taric-kode 2710194621, 2710194629 og 2710194630), ex 2710 19 47 (Taric-kode 2710194721, 2710194729 og 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97 (Taric-kode 3824909701, 3824909703 og 3824909704), 3826 00 10 og ex 3826 00 90 (Taric-kode 3826009011, 3826009019 og 3826009030), og med oprindelse i Argentina og Indonesien.
2. De midlertidige antidumpingtoldsatser for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af følgende virksomheder fastsættes til:
Land
Virksomhed
Foreløbig toldsats
EUR pr. ton
Taric-tillægskode
Argentina
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires
104,92
B782
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires
69,16
B783
Molinos Rio de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda
65,24
B784
Andre samarbejdsvillige virksomheder:
Cargill S.A.C.I., Buenos Aires; Unitec Bio S.A., Buenos Aires; Viluco S.A., Tucuman
75,97
B785
Alle andre virksomheder
104,92
B999
Indonesien
PT Ciliandra Perkasa, Djakarta
0
B786
PT Musim Mas, Medan
24,99
B787
PT Pelita Agung Agrindustri, Medan
45,65
B788
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan
83,84
B789
Andre samarbejdsvillige virksomheder:
PT Cermerlang Energi Perkasa, Djakarta
57,14
B790
Alle andre virksomheder
83,84
B999
3. Antidumpingtolden på blandinger fastsættes på grundlag af vægtprocenten af det samlede indhold af fedtsyremonoalkylestere og paraffinske gasolier fremstillet ved syntese og/eller hydrolyse, af ikke-fossil oprindelse, i blandingen (biodieselindholdet).
4. I tilfælde, hvor varerne er blevet beskadiget inden overgangen til fri omsætning, og den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, derfor fordeles med henblik på fastsættelse af toldværdien i henhold til artikel 145 i forordning (EØF) nr. 2454/93 (9), nedsættes den antidumpingtold, der er beregnet på grundlag af ovennævnte beløb, med en procentdel, der svarer til fordelingen af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales.
5. Overgang til fri omsætning i Den Europæiske Union af den vare, der er omhandlet i stk. 1, er betinget af, at der stilles en sikkerhed svarende til den midlertidige told.
6. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned efter datoen for denne forordnings ikrafttrædelse, jf. dog artikel 20 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009.
2. I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de interesserede parter inden for en frist på en måned efter datoen for denne forordnings ikrafttrædelse fremsætte bemærkninger til dens anvendelse.
Artikel 3
1. Toldmyndighederne pålægges hermed at ophøre med den registrering af importen, der blev indført ved artikel 1 i Kommissionens forordning (EU) nr. 79/2013.
2. Oplysninger, der er indsamlet om varer, der er overgået til fri omsætning højst 90 dage før ikrafttrædelsen af denne forordning, opbevares indtil den eventuelle ikrafttrædelse af endelige foranstaltninger eller denne procedures afslutning.
Artikel 4
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 27. maj 2013.
32013R0490
L 141/6
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 490/2013
od 27. svibnja 2013.
o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz biodizela podrijetlom iz Argentine i Indonezije
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. prosinca 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 7.,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Pokretanje
(1)
Europska komisija je 29. kolovoza 2012. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (2) („obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje antidampinškog postupka u vezi s uvozom u Uniju biodizela podrijetlom iz Argentine i Indonezije („dotične zemlje”).
(2)
Postupak je pokrenut nakon pritužbe koju je 17. srpnja 2012. podnio Europski odbor za biodizel („podnositelj pritužbe”) u ime proizvođača koji predstavljaju više od 60 % proizvodnje biodizela u Uniji. Pritužba je sadržavala dokaz prima facie o dampingu navedenog proizvoda i materijalnoj šteti koja iz njega proizlazi, što se smatralo dostatnim za opravdanje pokretanja ispitnog postupka.
(3)
Komisija je 30. siječnja 2013. uvjetovala evidentiranjem uvoz istog tog proizvoda podrijetlom iz dotičnih zemalja u skladu s Uredbom Komisije (EU) br. 79/2013 od 28. siječnja 2013. (3)
(4)
Komisija je 10. studenoga 2012. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (4) najavila pokretanje postupka protiv subvencioniranog uvoza u vezi s uvozom biodizela podrijetlom iz Argentine i Indonezije u Uniju i započela zaseban ispitni postupak.
2. Razdoblje ispitnog postupka
(5)
Ispitni postupak dampinga i štete obuhvatio je razdoblje od 1. srpnja 2011. do 30. lipnja 2012. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2009. do kraja RIP-a („razmatrano razdoblje”).
3. Stranke na koje se odnosi ispitni postupak
(6)
Komisija je o pokretanju postupka službeno obavijestila podnositelja pritužbe, ostale poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače iz Argentine i Indonezije, poznate uvoznike, dobavljače, distributere, korisnike i udruženja za koje se zna da se to na njih odnosi, kao i nadležna tijela Argentine i Indonezije. U obavijesti o pokretanju postupka sve su stranke na koje se odnosi ispitni postupak pozvane da se jave Komisiji.
(7)
Zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zahtijevati raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.
(8)
Podnositelj zahtjeva, proizvođači izvoznici iz Argentine i Indonezije, uvoznici i nadležna tijela Argentine i Indonezije izrazili su svoje stavove. Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.
3.1 Odabir uzoraka
(9)
S obzirom na velik broj proizvođača izvoznika iz Argentine i Indonezije, nepovezanih uvoznika iz Unije i proizvođača iz Unije koji su uključeni u ispitni postupak, te kako bi se ispitni postupak dovršio unutar zakonskog roka, Komisija je u obavijesti o pokretanju postupka najavila da bi mogla proizvođače izvoznike iz Argentine i Indonezije, nepovezane uvoznike i proizvođače iz Unije koji će biti predmet ispitnog postupka ograničiti na razuman broj odabirom uzoraka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe (ovaj postupak naziva se „odabir uzoraka”).
3.2 Odabir uzoraka proizvođača izvoznika iz Argentine
(10)
Kako bi Komisija mogla odlučiti je li potreban odabir uzoraka te, ako jest, odabrati uzorak, od svih proizvođača iz Argentine zatraženo je da se jave Komisiji i dostave podatke kako je određeno u obavijesti o pokretanju postupka.
(11)
Deset proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača izvoznika dostavilo je zatražene podatke i pristalo na uključivanje u odabir uzorka. Međutim, dva trgovačka društva nisu prijavila izvoz u Uniju (ili proizvodnju uopće) tijekom RIP-a.
(12)
Preostalih osam (grupacija) proizvođača izvoznika činilo je ukupan obujam izvoza u Uniju tijekom RIP-a.
(13)
U skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak od tri proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača izvoznika na temelju najvećeg reprezentativnog obujma izvoza dotičnog proizvoda u Uniju koji je bilo moguće objektivno ispitati u raspoloživom roku. Odabrani uzorak činio je 86 % ukupnog obujma izvoza dotičnog proizvoda u Uniju tijekom RIP-a kako je prijavilo osam proizvođača izvoznika navedenih gore u uvodnoj izjavi 12.
(14)
U skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe, sa svim poznatim proizvođačima izvoznicima, kao i s argentinskim udruženjem proizvođača i argentinskim nadležnim tijelima provedeno je savjetovanje u vezi s odabirom uzorka i nisu zaprimljeni nikakvi prigovori.
3.3 Individualno ispitivanje
(15)
Niti jedno argentinsko trgovačko društvo koje nije bilo uključeno u uzorak nije zahtijevalo individualno ispitivanje u skladu s člankom 17. stavkom 3. Osnovne uredbe.
3.4 Odabir uzorka proizvođača izvoznika iz Indonezije
(16)
Kako bi Komisija mogla odlučiti je li potreban odabir uzoraka te, ako jest, odabrati uzorak, od svih proizvođača izvoznika iz Indonezije zatraženo je da se jave Komisiji i dostave podatke kako je određeno u obavijesti o pokretanju postupka.
(17)
Osam proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača izvoznika dostavilo je zatražene podatke i pristalo na uključivanje u odabir uzorka. Međutim, tri trgovačka društva nisu prijavila izvoz u Uniju tijekom RIP-a.
(18)
Preostalih pet (grupacija) proizvođača izvoznika činilo je ukupan obujam izvoza u Uniju tijekom RIP-a.
(19)
U skladu s člankom 17. stavkom 1. Osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak od četiri proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača izvoznika na temelju najvećeg reprezentativnog obujma izvoza dotičnog proizvoda u Uniju koji je bilo moguće objektivno ispitati u raspoloživom roku. Odabrani uzorak činio je 99 % ukupnog obujma izvoza dotičnog proizvoda u Uniju tijekom RIP-a kako je prijavilo pet proizvođača izvoznika navedenih gore u uvodnoj izjavi 18.
(20)
U skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe, sa svim poznatim proizvođačima izvoznicima, kao i s indonezijskim nadležnim tijelima provedeno je savjetovanje u vezi s odabirom uzorka i nisu zaprimljeni nikakvi prigovori.
3.5 Individualno ispitivanje
(21)
Nijedno indonezijsko trgovačko društvo koje nije bilo uključeno u uzorak nije zahtijevalo individualno ispitivanje u skladu s člankom 17. stavkom 3. Osnovne uredbe.
3.6 Odabir uzorka nepovezanih uvoznika
(22)
Kako bi se Komisiji omogućilo odlučivanje o tome treba li izvršiti odabir uzoraka ili ne te, ako da, sam odabir uzoraka, svi proizvođači izvoznici, uvoznici i proizvođači iz Unije pozvani su da se jave Komisiji i dostave podatke navedene u obavijesti o pokretanju postupka. Međutim, nijedan uvoznik nije surađivao u ovom ispitnom postupku.
3.7 Odabir uzorka proizvođača iz Unije
(23)
Komisija je u obavijesti o pokretanju postupka objavila da je privremeno odabrala uzorak proizvođača iz Unije. Taj se uzorak sastojao od osam proizvođača iz Unije za koje je Komisija znala da proizvode biodizel prije pokretanja ispitnog postupka. Komisija je odabrala uzorak na temelju obujma proizvodnje, obujma prodaje i zemljopisnog položaja. Proizvođači iz Unije u uzorku činili su 27 % proizvodnje u Uniji.
(24)
Zainteresirane strane također su pozvane da iznesu svoje stavove o privremenom uzorku u obavijesti o pokretanju postupka. Nakon objave predloženog uzorka, dva trgovačka društva koja su trebala biti u uzorku odustala su od suradnje te su zamijenjena drugim dvama trgovačkim društvima. Industrija Unije komentirala je i da bi zbog velikog broja MSP-ova koji proizvode biodizel trebalo barem jedan MSP uključiti u uzorak. Taj je prijedlog prihvaćen.
(25)
Stoga se uzorak smatrao reprezentativnim za industriju Unije.
3.8 Odgovori na upitnik
(26)
Upitnici su poslani na adrese triju argentinskih proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača, četiriju indonezijskih proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača i osam proizvođača iz Unije u uzorcima.
(27)
Odgovori su primljeni od sedam proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača u uzorcima iz Argentine i Indonezije, osam proizvođača u uzorku iz Unije i triju korisnika.
3.9 Posjeti radi provjere
(28)
Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje je smatrala neophodnima za privremeno utvrđivanje dampinga, nastale štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
(a)
Proizvođači iz Unije
-
Bio-Oils Huelva S.L., Huelva, Španjolska
-
Biocom Energia S.L., Valencia, Španjolska
-
Diester Industrie S.A.S., Pariz, Francuska
-
Elin Biofuels S.A., Kifissia, Grčka
-
Novaol S.R.L., Milano, Italija
-
Perstorp BioProducts A.B., Stenungsund, Švedska
-
Preol A.S., Lovosice, Češka
-
VERBIO Vereinigte BioEnergie A.G., Leipzig, Njemačka
(b)
Proizvođači izvoznici iz Argentine
-
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires („LDC”);
-
grupa povezanih trgovačkih društava „Renova”:
-
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires („Molinos”);
-
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I., Bahia Blanca („Oleaginosa”);
-
Renova S.A., Bahia Blanca („Renova”);
-
Vicentin S.A.I.C., Avellaneda („Vicentin”);
-
grupa povezanih trgovačkih društava „T6”:
-
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario („AGD”);
-
Bunge Argentina S.A., Buenos Aires („Bunge”);
-
T6 Industrial S.A., Puerto General San Martín, Santa Fe („T6”).
(c)
Trgovci izvan EU-a povezani s proizvođačima izvoznicima iz Argentine
-
Molinos Overseas, Montevideo, Urugvaj („Molinos Overseas”);
-
Louis Dreyfus Commodities Suisse, Ženeva, Švicarska („LDC Suisse”);
(d)
Proizvođači izvoznici iz Indonezije
-
PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta, Indonezija („CPL”)
-
PT. Musim Mas, Medan, Indonezija („PTMM”)
-
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan, Indonezija („PAA”)
-
grupacija povezanih trgovačkih društava („Wilmar”), PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, PT. Wilmar Nabati Indonesia
-
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan, Indonezija („WBI”)
-
PT. Wilmar Nabati Indonesia, Medan, Indonezija („WINA”)
(e)
Trgovci izvan EU-a povezani s proizvođačima izvoznicima iz Indonezije
-
First Resources Limited, Suntex Tower Three, Singapur („FRL”)
-
IM Biofuel Pte Ltd, Gateway West, Singapur („IMBS”)
-
Inter-continental Oils and Fats Pte Ltd, Gateway West, Singapur („ICOF”)
-
Virgen Oils & Fats Pte Ltd, Marina Bay Financial Centre, Singapur („VOF”)
-
Wilmar Trading Pte Ltd, Neil road, Singapur
(f)
Uvoznici iz Unije povezani s argentinskim i indonezijskim izvoznicima
-
Campa Iberia S.A.U., Tarragona, Španjolska („CAMPA”)
-
IM Biofuel Italy S.R.L., Milano, Italija („IMBI”)
-
Louis Dreyfus Commodities España S.A., Madrid, Španjolska („LDC Spain”);
-
Losur Overseas S.A., Madrid, Španjolska („Losur”);
-
Wilmar Europe Trading B.V., Barendrecht, Nizozemska („WET BV”) (5)
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
1. Dotični proizvod
(29)
Dotični proizvod su monoalkilni esteri masnih kiselina i/ili parafinska plinska ulja dobiveni sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, u čistom obliku ili u mješavini podrijetlom iz Argentine i Indonezije, trenutačno obuhvaćeni oznakama KN ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 95, ex 1518 00 99, ex 2710 19 43, ex 2710 19 46, ex 2710 19 47, 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97, 3826 00 10 i ex 3826 00 90 („dotični proizvod” koji se obično naziva „biodizel”).
(30)
Ispitni postupak pokazao je da je biodizel koji se proizvodi u Argentini isključivo „metilni ester iz sojinog ulja” (SME) koji se dobiva od sojinog ulja, i da je biodizel koji se proizvodi u Indoneziji isključivo „metilni ester iz palminog ulja” (PME) koji se dobiva od palminog ulja, dok je biodizel koji se proizvodi u Uniji uglavnom „metilni ester iz repice” (RME) ali i drugih sirovina, poput otpadnih ulja, kao i djevičanskih ulja.
(31)
SME, PME i RME pripadaju kategoriji metilnih estera masnih kiselina (FAME). Naziv „ester” odnosi se na transesterrifikaciju biljnih ulja, tj. na spajanje ulja s alkoholom, čime nastaje biodizel i, kao nusproizvod, glicerin. Naziv „metil” odnosi se na metanol, alkohol koji se najčešće koristi u tom postupku.
(32)
Biodizeli SME i PME mogli bi se koristiti u čistom obliku, ali obično se prije korištenja u Europskoj Uniji miješaju, bilo međusobno ili s RME-om. Razlog za miješanje SME-a s PME-om je što SME u svom čistom obliku ne ispunjava europski standard EN 14214 u pogledu jodnog i cetanskog broja. Razlog za miješanje PME-a (i SME-a) s RME-om je što PME i SME imaju višu točku začepljenja filtra za gorivo kod nižih temperatura (Cold Filter Plugging Point - CFPP) nego RME i stoga nisu pogodni za upotrebu u čistom obliku tijekom zimskih mjeseci u hladnijim dijelovima Europske unije.
(33)
Mješavine biodizela i mineralnih dizela na kraju se koriste u prometnom sektoru kao gorivo za motore na dizelski pogon u cestovnim vozilima poput automobila, kamiona, autobusa, a i vlakovima. Biodizeli u čistom obliku ili miješani s mineralnim dizelima mogu se koristiti i kao toplinsko gorivo u kućanskim, komercijalnim ili industrijskim kotlovima i kao gorivo za generatore koji proizvode struju.
2. Istovjetni proizvod
(34)
Ispitni postupak pokazao je da dotični proizvod, proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćim tržištima Argentine i Indonezije, i proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije imaju slične osnovne fizičke, kemijske, tehničke značajke i namjenu. Stoga se privremeno smatra da su oni međusobno slični u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
3. Zahtjev za isključivanje proizvoda
(35)
Jedan indonezijski proizvođač podnio je zahtjev da se frakcionirani metilni esteri isključe iz opsega proizvoda u postupku. Frakcijska destilacija metilnih estera masnih kiselina rastavlja ih na spojeve koji imaju drukčije kemijske značajke i drukčiju krajnju namjenu. To trgovačko društvo navelo je da frakcionirani metilni esteri koje ono proizvodi i izvozi u EU nisu biodizel i da se ne koristi kao gorivo, nego ima drukčiju primjenu u industriji. Također je navelo da je sirovina koja se koristi za te frakcionirane metilne estere kokosovo ulje ili ulje od palminih koštica, a ne sirovo palmino ulje koje se inače koristi za proizvodnju biodizela u Indoneziji.
(36)
Frakcionirani metilni esteri obuhvaćeni su opisom dotičnog proizvoda jer ostaju metilni esteri masnih kiselina i proizvode se od sirovina koje se koriste za proizvodnju biodizela. Premda ne ispunjavaju europsku normu (EN 14214), mogu se miješati s drugim biodizelima kako bi se dobila mješavina koja ispunjava tu normu. Isti je slučaj s biodizelom od metilnog estera iz palminog ulja, koji sam po sebi ne ispunjava europsku normu bez miješanja. Ovaj argument se stoga odbacuje.
(37)
Međutim, jedan europski uvoznik metilnog estera masnih kiselina na bazi ulja od palminih koštica iz Indonezije zahtijevao je carinska olakšicu kao krajnji korisnik za svoj uvoz koji nije bio namijenjen za korištenje kao gorivo, već za preradu u nezasićeni masni alkohol.
(38)
Carinska olakšica za krajnje korisnike je plan koji provode državne carinske uprave, a prema kojem pristojbe plaćene na uvoz podliježu olakšici na temelju krajnje potvrđene namjene uvezenih sirovina. Taj je plan određen u odredbama za provedbu Carinskog zakonika Zajednice (6).
(39)
Taj se zahtjev upućuje u konačnoj fazi ispitnog postupka nakon što Komisija primi komentare zainteresiranih stranaka u vezi s tim bi li taj zahtjev trebalo odobriti za uvoz metilnog estera masnih kiselina na bazi ulja od palminih koštica koji se ne koristi kao gorivo. Ti komentari trebali bi se baviti pitanjem može li se takva olakšica koristiti za zaobilaženje bilo kakvih konačnih pristojbi budu li one uvedene i učinkom uvoza biodizela koji se ne koristi kao gorivo iz zemalja koje već podliježu mjerama.
C. DAMPING
1. Argentina
1.1 Uobičajena vrijednost
(40)
Komisija je najprije za svakog proizvođača izvoznika u uzorku ispitala je li ukupan obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima iz Argentine reprezentativan, tj. je li ukupan obujam takve prodaje predstavljao barem 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje dotičnog proizvoda u Uniju tijekom RIP-a u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. Komisija je za svako od trgovačkih društava ili grupacija trgovačkih društava u uzorku utvrdila da je ukupan obujam takve prodaje predstavljao barem 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje u Uniju tijekom RIP-a.
(41)
Komisija je nakon toga za svako trgovačko društvo ili grupu trgovačkih društava u uzorku utvrdila vrste proizvoda koje su se prodavale na domaćem tržištu a identične su ili usporedive s vrstama koje su se prodavale za izvoz u Uniju.
(42)
Za svaku vrstu proizvoda koju je na svom domaćem tržištu prodavalo svako trgovačko društvo ili grupacija trgovačkih društava u uzorku i za koju je utvrđeno da je identična ili izravno usporediva s vrstom proizvoda koja se prodavala za izvoz u Uniju, utvrđivalo se je li domaća prodaja bila dovoljno reprezentativna za potrebe članka 2. stavka 2. Osnovne uredbe. Domaća prodaja konkretne vrste proizvoda smatrala se dostatno reprezentativnom kada je ukupni obujam te vrste proizvoda prodan na domaćem tržištu nezavisnim kupcima tijekom RIP-a predstavljao najmanje 5 % ukupnog obujma prodaje usporedive vrste proizvoda prodane za izvoz u Uniju.
(43)
Nakon toga, Komisija je za svako trgovačko društvo ili grupu trgovačkih društava u uzorku procijenila je li domaća prodaja istovjetnog proizvoda izvršena u uobičajenom tijeku trgovine u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe. To je učinjeno tako što je za svaku vrstu proizvoda utvrđen udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom RIP-a.
(44)
Ispitni postupak pokazao je da argentinsko tržište u velikoj mjeri uređuje država. Miješanje fosilnog dizela i biodizela u Argentini je obavezno (7 % biodizela tijekom RIP-a). Ukupna količina biodizela potrebna da se ispuni taj uvjet o miješanju raspodjeljuje se, putem dodjele kvota, između određenog broja argentinskih proizvođača biodizela. Naftna trgovačka društva moraju kupovati biodizel od tih argentinskih trgovačkih društava koja ga proizvode kako bi ostvarila obavezno miješanje. Cijenu utvrđuje država i objavljuje argentinsko Ministarstvo energije. Tijekom RIP-a, ta fiksna referentna cijena koju je utvrdila država izračunana je prema složenoj formuli koja u obzir uzima trošak proizvodnje (sirovine, prijevoz i druge troškove) i osigurava postizanje određenog iznosa dobiti. Parametri korišteni u određivanju referentne cijene utvrđeni su na temelju procjene troškova najneučinkovitijeg proizvođača sa sjedištem u zabačenom dijelu zemlje, zbog čega su argentinski proizvođači ostvarivali značajnu dobit.
(45)
Pod tim uvjetima, za domaću prodaju nije se smatralo da je izvršena u uobičajenom tijeku trgovine i uobičajena vrijednost istovjetnog proizvoda morala se privremeno izračunati u skladu s člankom 2. stavcima 3. i 6. Osnovne uredbe tako da se trošku proizvodnje trgovačkog društva tijekom razdoblja ispitnog postupka dodaju prodajni, opći i administrativni troškovi („POA”) i razumna profitna marža. Podnositelji zahtjeva tvrdili su da sustav različitog oporezivanja izvoza u Argentini smanjuje cijenu soje u zrnu i ulja soje u zrnu te tako iskrivljava trošak proizvođača biodizela. Komisija u ovoj fazi nema dovoljno podataka za donošenje odluke o najprikladnijem načinu da se pristupi toj tvrdnji. Pitanje odražavaju li troškovi razumno troškove povezane s proizvodnjom dotičnog proizvoda stoga će se pobliže ispitati u konačnoj fazi kao i u tijeku trenutačnog antisubvencijskog ispitnog postupka.
(46)
S obzirom na prevladavajuće tržišne uvjete, kako je opisano gore u uvodnoj izjavi 44., Komisija je smatrala da se iznos za dobit ne može temeljiti na stvarnim podacima trgovačkih društava u uzorku. Stoga je iznos za dobit korišten u izračunu uobičajene vrijednosti utvrđen u skladu s člankom 2. stavkom 6. točkom (c) Osnovne uredbe na temelju razumnog iznosa za dobit koju može postići mlada i inovativna kapitalno intenzivna industrija te vrste pod uobičajenim uvjetima konkurencije na slobodnom i otvorenom tržištu, što iznosi 15 % temeljeno na prometu.
1.2 Izvozna cijena
(47)
Proizvođači izvoznici u uzorku u Uniju su izvozili izravno nezavisnim kupcima ili putem povezanih trgovačkih društava.
(48)
U svim slučajevima kad se dotični proizvod izvozio izravno nezavisnim kupcima iz Unije, izvozna cijena utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe na temelju izvoznih cijena koje su stvarno plaćene ili koje treba stvarno platiti za dotični proizvod.
(49)
Kada se izvozna prodaja u Uniji izvršavala putem povezanih trgovačkih društava koja se nalaze u Uniji, izvozna cijena utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe na temelju cijene po kojoj je uvezeni proizvod prvi put preprodan nezavisnim kupcima iz Unije. U takvim slučajevima izvršene su prilagodbe za sve troškove nastale između uvoza i ponovne prodaje te za nastalu dobit. Za potrebe ovog izračuna, razina dobiti od 5 % na temelju prometa smatrala se razumnom.
1.3 Usporedba
(50)
Uobičajena vrijednost i izvozna cijena proizvođačâ izvoznikâ uspoređene su s obzirom na cijene franko tvornica.
(51)
Kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, napravljene su odgovarajuće prilagodbe na temelju razlika koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe.
(52)
Na temelju toga, izvršene su prilagodbe vezane uz troškove prijevoza, prekooceanskog prijevoza i osiguranja, manipuliranja, utovara i popratne troškove, izvozne carine i provizije svugdje gdje se pokazalo da utječu na usporedivost cijena.
(53)
Kada se izvozna prodaja u Uniji izvršavala putem povezanih trgovačkih društava koja se nalaze u Uniji, Komisija je ispitala mogu li se takvi povezani trgovci smatrati odjelom za izvoznu prodaju proizvođača izvoznika ili posrednikom koji posluje na temelju provizije.
(54)
Jedno je trgovačko društvo bilo blisko povezano s proizvođačem izvoznikom i pod njegovom potpunom kontrolom, nije imalo nikakvu snagu pregovaranja niti utjecaj na cijene ili uvjete dostave i trgovalo je isključivo proizvodima koje je proizveo taj proizvođač izvoznik iz Argentine. Stoga se ono smatralo odjelom za izvoznu prodaju tog proizvođača izvoznika i nije izvršena prilagodba za proviziju. Za jedno trgovačko društvo sa sjedištem izvan EU-a utvrđeno je da je slabije povezano s proizvođačem izvoznikom iz Argentine, da nije pod njegovom potpunom kontrolom i da trguje i proizvodima drugih proizvođača. U tom slučaju, smatralo se da to trgovačko društvo obavlja poslove slične poslovima trgovca koji posluje na temelju provizije. Kao posljedica toga, cijene izvozne prodaje prilagođene su u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (i) Osnovne uredbe kako bi se uzeo u obzir uobičajeni iznos koji je primao taj trgovac.
(55)
Stvarna razlika između prodajnih cijena koje je proizvođač izvoznik iz Argentine naplaćivao povezanom trgovcu i prodajne cijene koje su povezani trgovci naplaćivali prvom nezavisnom kupcu u EU-u nije korištena u izračunu prilagodbe cijena. Prilagodba je izračunana na temelju troškova POA povezanog trgovca i razumnog iznosa dobiti. Stvarna dobit trgovačkog društva nije se smatrala pouzdanom zbog prirode tog odnosa.
1.4 Dampinška marža
(56)
Za proizvođače izvoznike u uzorku, ponderirana prosječna uobičajena vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom, kako je predviđeno člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe.
(57)
Ponderirani prosjek dampinške marže proizvođača izvoznika koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak izračunan je u skladu s odredbama članka 9. stavka 6. Osnovne uredbe. Ta je marža utvrđena na temelju marža utvrđenih za tri proizvođača izvoznika u uzorku.
(58)
U pogledu svih ostalih proizvođača izvoznika iz Argentine, dampinška marža utvrđena je na temelju dostupnih činjenica u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. Zato je najprije utvrđena razina suradnje usporedbom obujma izvoza u Uniju koji su prijavili proizvođači izvoznici koji surađuju s odgovarajućim Eurostatovim podacima o uvozu. S obzirom na to da je razina suradnje bila vrlo visoka na 100 % ukupnog izvoza u Uniju tijekom RIP-a, preostala dampinška marža koja se primjenjuje na sve ostale proizvođače izvoznike iz Argentine utvrđena je na razini koja odgovara onoj utvrđenoj za proizvođača izvoznika koji surađuje u uzorku s najvišom dampinškom maržom.
(59)
Tako utvrđene privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Dampinška marža
Trgovačko društvo
Privremena dampinška marža
Louis Dreyfus Commodities S.A.
7,2 %
Group “Renova” (Molinos Río de la Plata S.A., Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A. and Vicentin S.A.I.C.)
6,8 %
Group “T6” (Aceitera General Deheza S.A., Bunge Argentina S.A.)
10,6 %
Ostala trgovačka društva koja surađuju
7,9 %
Sva ostala trgovačka društva
10,6 %
2. Indonezija
2.1 Uobičajena vrijednost
(60)
Komisija je najprije za svakog proizvođača izvoznika u uzorku ispitala je li ukupan obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima iz Indonezije reprezentativan, tj. je li ukupan obujam takve prodaje predstavljao barem 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje dotičnog proizvoda u Uniju tijekom RIP-a u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. Komisija je utvrdila da domaća prodaja nije reprezentativna, osim za dva proizvođača izvoznika.
(61)
Za proizvođače izvoznike s globalnom reprezentativnosti, Komisija je nakon tog utvrdila vrste proizvoda koje su se prodavale na domaćem tržištu, a identične su ili usporedive s vrstama koje su se prodavale za izvoz u Uniju.
(62)
Za te identične ili usporedive vrste proizvoda ispitano je je li domaća prodaja u dovoljnoj mjeri reprezentativna u smislu članka 2. stavka 2. Osnovne uredbe. Domaća prodaja konkretne vrste proizvoda smatrala se dostatno reprezentativnom kada je ukupni obujam te vrste proizvoda, koji je na domaćem tržištu nezavisnim kupcima tijekom RIP-a prodavao proizvođač izvoznik, predstavljao najmanje 5 % ukupnog obujma prodaje usporedive vrste proizvoda izvezenog u Uniju. Ni za jednog proizvođača izvoznika s globalnom reprezentativnosti nije utvrđena ni reprezentativna niti ikakva druga prodaja na domaćem tržištu vrste proizvoda koja se izvozila.
(63)
Stoga je za sve proizvođače izvoznike uobičajena vrijednost istovjetnog proizvoda privremeno izračunana u skladu s člankom 2. stavcima 3. i 6. Osnovne uredbe tako da se troškovima proizvodnje trgovačkog društva tijekom razdoblja ispitnog postupka dodaju prodajni, opći i administrativni troškovi („POA”) i razumna profitna marža. Podnositelji zahtjeva tvrdili su da sustav različitog oporezivanja izvoza u Indoneziji smanjuje cijenu palminog ulja i tako iskrivljava troškove proizvođača biodizela. Komisija u ovoj fazi nema dovoljno podataka za donošenje odluke o najprikladnijem načinu da se pristupi toj tvrdnji. Pitanje odražavaju li troškovi razumno troškove povezane s proizvodnjom dotičnog proizvoda stoga će se pobliže ispitati u konačnoj fazi kao i u tijeku trenutačnog antisubvencijskog ispitnog postupka.
(64)
Ispitni postupak pokazao je da indonezijsko domaće tržište biodizela u velikoj mjeri uređuje država. Naftno i plinsko društvo Pertamina, koje je potpuno u vlasništvu države, uvjerljivo je najveće trgovačko društvo aktivno na domaćem tržištu (više od 90 % domaće kupovine biodizela od proizvođača iz uzorka). Društvu Pertamina država nalaže da biogoriva koja prodaje na svojim benzinskim postajama miješa s fosilnim gorivima. Svakog mjeseca, indonezijsko ministarstvo trgovine administrativno utvrđuje tzv. „cijenu HPE (ili cijenu pregleda prije izvoza)”, što je referentna cijena koja se koristi za izračun mjesečne razine izvoznih carina. Društvo Pertamina nabavlja biodizel na razini cijene HPE koju utvrđuje indonezijska vlada.
(65)
Pod tim uvjetima, iznos dobiti nije se mogao temeljiti na stvarnim podacima od trgovačkih društava u uzorku s obzirom na to da se za domaću prodaju nije smatralo da je nastala u uobičajenom tijeku trgovine. Stoga je iznos za dobit korišten u izračunu uobičajene vrijednosti utvrđen u skladu s člankom 2. stavkom 6. točkom (c) Osnovne uredbe na temelju razumnog iznosa za dobit koju može postići mlada i inovativna kapitalno intenzivna industrija te vrste pod uobičajenim uvjetima konkurencije na slobodnom i otvorenom tržištu, što iznosi 15 % temeljeno na prometu.
2.2 Izvozna cijena
(66)
Proizvođači izvoznici u uzorku u Uniju izvozili su izravno nezavisnim kupcima ili putem povezanih trgovačkih društava.
(67)
U svim slučajevima kad se dotični proizvod izvozio izravno nezavisnim kupcima iz Unije, izvozna cijena utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe na temelju izvoznih cijena koje su stvarno plaćene ili koje treba stvarno platiti za dotični proizvod.
(68)
Kada se izvozna prodaja u Uniji izvršavala putem povezanih trgovačkih društava koja se nalaze u Uniji, izvozna cijena utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe na temelju cijene po kojoj je uvezeni proizvod prvi put preprodan nezavisnim kupcima iz Unije. U takvim su slučajevima izvršene prilagodbe za sve troškove nastale između uvoza i preprodaje i razina dobiti od 5 % na temelju prometa smatrala se razumnom.
(69)
Premije koje su se naplaćivale klijentima u jednoj državi članici koji su se, nakon kupovine biodizela, htjeli okoristiti regulatornim okvirom „dvostrukog brojanja” na snazi za biodizel (7) nisu se smatrale dijelom izvozne cijene. Takve premije nisu povezane sa samim dotičnim proizvodom, već s dokumentima koje dostavlja povezani uvoznik kako bi se dobila vladina potvrda koja njegovim klijentima omogućuje ispunjavanje potrebnih uvjeta za miješanje samo polovice ukupne količine biodizela (čime se taj biodizel može brojati „dvostruko”).
2.3 Usporedba
(70)
Uobičajena vrijednost i izvozna cijena proizvođačâ izvoznikâ uspoređene su s obzirom na cijene franko tvornica.
(71)
Kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, napravljene su odgovarajuće prilagodbe na temelju razlika koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe.
(72)
Na temelju toga, izvršene su prilagodbe vezane uz troškove prijevoza, prekooceanskog prijevoza i osiguranja, manipuliranja, utovara i popratne troškove, troškove kredita, izvozne carine, naknade za ankete, bankovne naknade i provizije svugdje gdje se pokazalo da utječu na usporedivost cijena.
(73)
Kada se izvozna prodaja u Uniji izvršavala putem povezanih trgovačkih društava koja se nalaze u Uniji, Komisija je ispitala mogu li se takvi povezani trgovci smatrati odjelom za izvoznu prodaju proizvođača izvoznika ili posrednikom koji posluje na temelju provizije.
(74)
Za jedno je trgovačko društvo ili grupaciju trgovačkih društava utvrđeno da je s povezanim trgovačkim društvom sklopila ugovor o trgovini, između ostalog, biodizelom u zamjenu za proviziju. U tom slučaju smatralo se da bi povezanog trgovca trebalo tretirati kao posrednika koji posluje na temelju provizije, zbog čega su cijene izvozne prodaje prilagođene u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (i) Osnovne uredbe kako bi se uzeo u obzir iznos koji je primao taj trgovac.
(75)
Za jednog proizvođača izvoznika, dotični proizvod (PME) miješao se s RME-om prije prodaje prvom nepovezanom kupcu. Stoga je u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (a) izvršena prilagodba cijene za razlike u fizičkim svojstvima dotičnog proizvoda.
2.4 Dampinška marža
(76)
Za proizvođače izvoznike u uzorku, ponderirana prosječna uobičajena vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom, kako je predviđeno člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe.
(77)
Ponderirani prosjek dampinške marže proizvođača izvoznika koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak izračunan je u skladu s odredbama članka 9. stavka 6. Osnovne uredbe. Ta je marža utvrđena na temelju marži utvrđenih za proizvođače izvoznike u uzorku, ne uzimajući u obzir proizvođača izvoznika s nultom dampinškom maržom.
(78)
U pogledu svih ostalih proizvođača izvoznika iz Indonezije, dampinška marža utvrđena je na temelju dostupnih činjenica u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. Zato je najprije utvrđena razina suradnje usporedbom obujma izvoza u Uniju koji su prijavili proizvođači izvoznici koji surađuju s odgovarajućim Eurostatovim podacima o uvozu. S obzirom na to da je razina suradnje bila vrlo visoka na 99 % ukupnog izvoza u Uniju tijekom RIP-a, preostala dampinška marža koja se primjenjuje na sve ostale proizvođače izvoznike iz Indonezije utvrđena je na razini koja odgovara onoj utvrđenoj za proizvođača izvoznika koji surađuje u uzorku s najvišom dampinškom maržom.
(79)
Tako utvrđene privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Dampinška marža
Trgovačko društvo
Privremena dampinška marža
PT. Ciliandra Perkasa
0,0 %
PT. Musim Mas
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri
5,3 %
PT. Wilmar Bioenergi Indonesia
9,6 %
PT. Wilmar Nabati Indonesia
9,6 %
Ostala trgovačka društva koja surađuju
6,5 %
Sva ostala trgovačka društva
9,6 %
D. ŠTETA
1. Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji
(80)
Istovjetni proizvod proizvode 254 proizvođača u Uniji. Ta trgovačka društva čine industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe te se dalje u tekstu navode kao „industrija Unije”.
(81)
Zaprimljeni su navodi da je značajan broj velikih proizvođača iz Unije povezan s izvoznicima u Argentini i/ili da uvoze biodizel iz Argentine, zbog čega bi ih trebalo isključiti iz definicije industrije Unije.
(82)
Nakon istrage, tri trgovačka društva isključena su iz definicije industrije Unije zbog oslanjanja na uvoz iz dotičnih zemalja jer je uvoz tih triju trgovačkih društava tijekom RIP-a dosegao 63 % vlastite proizvodnje za prvo, 85 % za drugo i 71 % za treće trgovačko društvo. Još dva trgovačka društva isključena su jer nisu proizvodila biodizel tijekom razdoblja ispitnog postupka. U nastavku nisu korišteni nikakvi podaci tih trgovačkih društava. Privremeno je zaključeno da nema temelja za isključenje bilo kojih drugih proizvođača iz Unije iz definicije industrije Unije.
(83)
Svi raspoloživi podaci o proizvođačima iz Unije, uključujući podatke dane u pritužbi i podatke prikupljene od proizvođača iz Unije prije i nakon pokretanja ispitnog postupka, korišteni su kako bi se utvrdila ukupna proizvodnja u Uniji. Na temelju tih podataka utvrđeno je da je ukupna proizvodnja u Uniji tijekom RIP-a iznosila otprilike 9 052 871 tonu. Kako je navedeno gore, osam proizvođača iz Unije odabrano je u uzorak koji predstavlja 27 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji.
2. Potrošnja u Uniji
Tablica 1.
Potrošnja u Uniji
2009.
2010.
2011.
RIP
Tona
11 165 831
11 538 511
11 159 706
11 728 400
Indeks: 2009. = 100
100
103
100
105
Izvor:
Eurostat, podaci industrije Unije
(84)
Potrošnja u Uniji utvrđena je na temelju obujma ukupne proizvodnje Unije svih proizvođača iz Unije na tržištu Unije umanjenog za izvoz proizvođača iz Unije i uvećanog za uvoz iz Argentine, Indonezije i ostalih trećih zemalja.
(85)
Obujam uvoza iz Argentine i Indonezije dobiven je iz podataka Eurostata za različite oznake KN kojima je prema kojima je proizvod razvrstan.
(86)
Na temelju gore navedenog, potrošnja biodizela u Uniji porasla je za 5 % između 2009. i kraja RIP-a.
3. Kumulativna ocjena učinaka uvoza iz dotičnih zemalja
(87)
Kako je određeno člankom 3. stavkom 4. Osnovne uredbe, ocjena učinaka uvoza iz dviju zemalja može biti kumulativna jedino ako se ispune dva uvjeta.
(88)
Prvi je uvjet da je dampinška marža u odnosu na uvoz iz obiju zemalja iznad razine de minimis i da obujam uvoza nije zanemariv. Marža dampinga utvrđena u odnosu na uvoz iz Argentine i Indonezije bila je iznad praga de minimis kako je definirano u članku 9. stavku 3. Osnovne uredbe, a obujam uvoza iz svake od dotičnih zemalja nije bio zanemariv u smislu članka 5. stavka 7. Osnovne uredbe, s tržišnim udjelima od 10,8 % odnosno 8,5 % u RIP-u.
(89)
Drugi je uvjet da uvezeni proizvodi međusobno konkuriraju i da konkuriraju s istovjetnim proizvodom Unije. Uvoz biodizela iz Argentine i Indonezije ista trgovačka društva miješaju s mineralnim dizelom i prodaju kupcima diljem Unije u izravnoj konkurenciji s biodizelom koji proizvodi industrija Unije.
(90)
U pogledu gore navedenog, privremeno se smatra da su svi kriteriji određeni člankom 3. stavkom 4. Osnovne uredbe ispunjeni i da bi uvoz iz Argentine i Indonezije trebalo ispitivati kumulativno za potrebe analize štete.
4. Obujam i tržišni udio uvoza iz dotičnih zemalja
Tablica 2.
2009.
2010.
2011.
RIP
Uvoz iz Argentine
tona
853 589
1 179 285
1 422 142
1 263 230
Indeks: 2009. = 100
100
138
167
148
Tržišni udio
7,6 %
10,2 %
12,7 %
10,8 %
Indeks: 2009. = 100
100
135
167
141
Uvoz iz Indonezije
tona
157 915
495 169
1 087 518
995 663
Indeks: 2009. = 100
100
314
689
631
Tržišni udio
1,4 %
4,3 %
9,7 %
8,5 %
Indeks: 2009. = 100
100
303
689
600
Ukupni tržišni udio
9,1 %
14,5 %
22,5 %
19,3 %
Indeks: 2009. = 100
100
160
248
213
Izvor:
Eurostat
(91)
Obujam uvoza iz Argentine i Indonezije značajno je porastao 2009. do RIP-a, pri čemu je uvoz iz Indonezije rastao brže od uvoza iz Argentine. Tržišni udio povećao se s 9,1 % na 19,3 % tijekom istog razdoblja.
5. Cijene uvoza iz dotičnih zemalja i sniženje cijene
5.1 Razvoj cijena
Tablica 3.
Uvozna cijena EUR/tona
2009.
2010.
2011.
RIP
Argentina
629
730
964
967
Indeks: 2009. = 100
100
116
153
154
Indonezija
597
725
864
863
Indeks: 2009. = 100
100
121
145
145
Ukupno
624
728
920
921
Indeks: 2009. = 100
100
117
147
148
Izvor:
Eurostat
(92)
Premda su uvozne cijene rasle tijekom razmatranog razdoblja, a posebno između 2010. i 2011., cijene biodizela iz Argentine kao i onog iz Indonezije ostale su niže od cijena industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.
5.2 Sniženje cijena
(93)
Kako bi se utvrdilo sniženje cijena tijekom RIP-a, ponderirane prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu cijene franko tvornica, uspoređene su s odgovarajućim ponderiranim prosječnim cijenama uvoza iz argentinskih i indonezijski proizvođača u uzorku, a koje su naplaćene prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije i utvrđene na temelju vrijednosti CIF uz odgovarajuće prilagodbe za carine i troškove nakon uvoza.
(94)
Usporedba između SME-a iz Argentine i PME-a iz Indonezije s proizvodom koji se proizvodi i prodaje na tržištu Unije izvršena je na temelju točke začepljenja filtra za gorivo kod nižih temperatura (CFPP), što je temperatura na kojoj se biodizel pretvara natrag u mast i ne može se koristiti kao gorivo.
(95)
Sva prodaja iz Argentine u EU izvršena je pri CFPP-u od 0 °C. Ta je prodaja stoga uspoređena s prodajom biodizela proizvođača iz Unije pri CFPP-u od 0.
(96)
Sva prodaja iz Indonezije u EU izvršena je pri CFPP-u od 13 °C. S obzirom na vrlo malen obujam prodaje proizvođača iz Unije pri tom CFPP-u jer se PME iz Indonezije gotovo uvijek miješao s drugim biodizelima iz drugih izvora prije prodaje prvom nepovezanom kupcu, izravna usporedba nije se smatrala razumnom. Izvozna cijena PME-a iz Indonezije pri CFPP-u od 13 stoga je prilagođena naviše na cijenu CFPP-a pri 0 uzimajući razliku u cijeni na tržištu Unije između prodaje PME-a pri CFPP-u od 13 koji proizvodi industrija Unije i prosječne cijene biodizela pri CFPP-u od 0.
(97)
Na temelju gore opisane metodologije, razlika između cijena iz Argentine i Indonezije i cijena iz Unije, izražena kao postotak ponderirane prosječne cijene franko tvornica industrije Unije, tj. marža sniženja cijena iznosila je između 2,5 % i 9,1 %.
6. Gospodarsko stanje industrije Unije
(98)
U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe, ispitivanje učinaka dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je procjenu svih gospodarskih pokazatelja utvrđenih za industriju Unije tijekom razmatranog razdoblja.
(99)
Kako je gore navedeno, provjereni podaci uzorka proizvođača iz Unije koristili su se za ispitivanje moguće štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(100)
Kako bi analizirala štetu, Komisija je razlikovala između makroekonomskih i mikroekonomskih pokazatelja štete. Komisija je analizirala makroekonomske pokazatelje za razmatrano razdoblje na temelju podataka koje je dostavila industrija Unije, a odnosili su se na sve proizvođače iz Unije. Komisija je analizirala mikroekonomske pokazatelje na temelju provjerenih podataka prikupljenih od proizvođača iz Unije u uzorku.
(101)
Sljedeći makroekonomski pokazatelji ocijenjeni su na temelju podataka u vezi sa svim proizvođačima biodizela iz Unije: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, veličina dampinške marže i oporavak od prošlog dampinga.
(102)
Sljedeći mikroenomski pokazatelji ocijenjeni su na temelju podataka u vezi s proizvođačima biodizela iz Unije u uzorku: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.
7. Makroekonomski pokazatelji
7.1 Proizvodni kapacitet, proizvodnja i iskorištenost kapaciteta
Tablica 4.
2009.
2010.
2011.
RIP
Proizvodni kapacitet (u tonama)
20 359 000
21 304 000
21 517 000
22 227 500
Indeks: 2009. = 100
100
105
106
109
Obujam proizvodnje (u tonama)
8 745 693
9 367 183
8 536 884
9 052 871
Indeks: 2009. = 100
100
107
98
104
Iskorištenost kapaciteta
43 %
44 %
40 %
41 %
Indeks: 2009. = 100
100
102
92
95
Izvor:
Podaci koje je dostavila industrija Unije
(103)
Proizvodnja industrije Unije povećala se tijekom razmatranog razdoblja zajedno s potrošnjom. Kapacitet je ostao relativno stabilan posebno između 2010. i RIP-a; stoga je iskorištenost kapaciteta ostala niska tijekom tog razdoblja. Industrija Unije nije mogla koristiti prethodno uspostavljen kapacitet, niti imati ikakve koristi od porasta u kapacitetu tijekom tog razdoblja, koji je nastao u očekivanju učinka uvođenja mjera protiv SAD-a, ili očekivanih sustava kvota i povećanih ovlasti iz nekih država članica.
7.2 Obujam prodaje i tržišni udio
Tablica 5.
2009.
2010.
2011.
RIP
Obujam prodaje (u tonama)
9 454 786
9 607 731
8 488 073
9 294 137
Indeks: 2009. = 100
100
102
90
98
Tržišni udio
84,7 %
83,3 %
76,1 %
79,2 %
Indeks: 2009. = 100
100
98
90
94
Izvor:
Podaci koje je dostavila industrija Unije
(104)
Obujam prodaje nepovezanim trgovačkim društvima u Uniji ostao je prilično stabilan tijekom tog razdoblja. S obzirom na to da je potrošnja blago porasla tijekom tog razdoblja, stabilan obujam proizvodnje uzrokuje smanjeni tržišni udio (pad od 5,5 postotnih bodova), koji je preuzeo uvoz iz dotičnih zemalja.
7.3 Rast
(105)
Rast industrije Unije odražava se u pokazateljima obujma poput proizvodnje, prodaje, ali naviše u njezinom tržišnom udjelu. Unatoč porastu potrošnje tijekom razdoblja koje se analiziralo, tržišni udio proizvođača iz Unije nije rastao zajedno s potrošnjom. Tržišni udio industrije Unije smanjio se tijekom tog razdoblja, a obujam uvoza se povećao. Tijekom istog tog razdoblja, tržišni udio uvoza iz Indonezije i Argentine uspio je porasti za 10 postotnih bodova. Činjenica da industrija Unije nije mogla uživati punu korist rasta tržišta imala je općeniti negativni utjecaj na njezino gospodarsko stanje.
7.4 Zaposlenost i produktivnost
Tablica 6.
2009.
2010.
2011.
RIP
Zaposlenost - ekvivalent punog radnog vremena (EPRV)
1 858
2 055
2 061
2 079
Indeks: 2009. = 100
100
111
111
112
Produktivnost (u tonama/EPRV)
4 707
4 558
4 142
4 354
Indeks: 2009. = 100
100
97
88
93
Izvor:
Podaci koje je dostavila industrija Unije
(106)
S obzirom na to da je industrija biodizela kapitalno intenzivna industrija koja ne zahtijeva veliku radnu snagu u proizvodnom postupku te s obzirom na količinu podugovaranja u stvarnoj proizvodnji biodizela, broj zaposlenih u proizvodnji nije velik. Navedeni obujmi proizvodnje blago su se povećali tijekom tog razdoblja, a porasla je i zaposlenost.
(107)
Uz porast zaposlenosti brži od porasta proizvodnje, produktivnost se smanjila za 7 postotnih bodova između 2009. i kraja RIP-a.
7.5 Visina stvarne marže dampinga i oporavak od prošlog dampinga
(108)
Industrija Unije trpjela je štetu zbog dampinškog uvoza iz Sjedinjenih Američkih Država do 2009., kad je započelo razdoblje ispitnog postupka za ovaj postupak. Pristojbe na snazi protiv uvoza iz Sjedinjenih Američkih Država osmišljene su da uspostave ravnopravne tržište uvjete u kojima bi industrija Unije imala pravednu priliku konkurirati tom uvozu i oporaviti se od pretrpljene štete.
(109)
Jasno je da se to nije dogodilo. Industrija Unije sad ostvaruje manju dobit nego 2009. i izgubila je tržišni udio, čak i u odnosu na 2009., pred uvozom iz Argentine i Indonezije koji snižava cijene Unije. Iskorištenost kapaciteta niska je unatoč tome što je potrošnja u Uniji porasla. Jasno je da oporavak od prošlog dampinga nije postignut.
(110)
Dampinške marže za proizvođače izvoznike u Argentini i Indoneziji navedeni su gore u odjeljku o dampingu. Za jednog proizvođača izvoznika u Indoneziji, koji je činio manji dio uvoza iz Indonezije, utvrđeno je da nije vršio damping. Međutim, za sve ostale proizvođače izvoznike iz Indonezije i sve proizvođače izvoznike iz Argentine utvrđeno je da su vršili damping biodizela na tržište Unije. Nadalje, s obzirom na obujam i cijene dampinškog uvoza iz dviju dotičnih zemalja, učinak stvarne marže dampinga ne može se smatrati zanemarivim.
8. Mikroekonomski pokazatelji
8.1 Prosječne jedinične cijene, jedinični troškovi i troškovi plaća
Tablica 7.
2009.
2010.
2011.
RIP
Jedinična cijena EUR/tona
797
845
1 096
1 097
Indeks: 2009. = 100
100
106
137
138
Jedinični trošak EUR/tona
760
839
1 089
1 116
Indeks: 2009. = 100
100
110
143
147
Troškovi plaće EUR/EPRV
57 391
63 490
62 141
61 004
Indeks: 2009. = 100
100
111
108
106
Izvor:
Odgovori na upitnike proizvođača iz Unije u uzorku
(111)
Premda je tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije uspjela povećati svoju prodajnu cijenu, zbog slabe žetve repice 2011. trošak proizvodnje povećao se toliko da ga nije bilo moguće pokriti povećanjem prodajne cijene. Bilo je neekonomično da industrija Unija uvozi alternativne sirovine iz Argentine i Indonezije zbog poreznih režima koji su na snazi u tim zemljama, zbog čega je morala pribjeći uvozu gotovog biodizela kako bi spriječila rast svojih troškova i smanjila ukupne gubitke.
(112)
Istodobno, troškovi plaća trgovačkih društava u uzorku povećali su se tijekom razmatranog razdoblja, zbog čega su trgovačka društva ponovo morala pronaći način da smanje svoje ukupne troškove.
8.2 Zalihe
Tablica 8.
2009.
2010.
2011.
RIP
Zalihe (u tonama)
74 473
87 283
90 249
103 058
Indeks: 2009. = 100
100
117
121
138
Izvor:
Odgovori na upitnike proizvođača iz Unije u uzorku.
(113)
Tijekom analiziranog razdoblja, zalihe biodizela povećale su se za otprilike 40 %. Taj porast u zalihama odvijao se tijekom analiziranog razdoblja. Međutim, s obzirom na to da se biodizel ne može pohraniti na više od 6 mjeseci (prosječno trajanje pohrane iznosi tek oko 3 mjeseca), podaci u vezi sa zalihama imaju ograničenu vrijednost za ocjenu gospodarskog stanja industrije Unije.
8.3 Profitabilnost, ulaganja, povrat ulaganja, novčani tok i sposobnost prikupljanja kapitala
Tablica 9.
2009.
2010.
2011.
RIP
Profitabilnost
3,5 %
-0,3 %
-0,2 %
-2,5 %
Ulaganja u tisućama eura
188 491
156 927
149 113
141 578
Indeks: 2009. = 100
100
83
79
75
Povrat ulaganja
19 %
-2 %
-2 %
-24 %
Novčani tok u tisućama eura
244 001
-48 649
21 241
23 984
Indeks: 2009. = 100
100
-20
9
10
Izvor:
Odgovori na upitnike proizvođača iz Unije u uzorku
(114)
Profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku utvrđena je izražavanjem neto dobiti od prodaje istovjetnog proizvoda na tržištu Unije prije oporezivanja u postocima prometa kod takve prodaje. Tijekom analiziranog razdoblja, profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku značajno se smanjila s 3,5 % na - 2,5 %.
(115)
Razina ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku u proizvodnju biodizela smanjila se tijekom tog razdoblja, što je pokazalo da se, iako su proizvođači u uzorku i dalje mogli ulagati u proizvodnju biodizela, količina resursa raspoloživih za takva ulaganja smanjila zajedno s tržišnim udjelom proizvođača u Uniji.
(116)
Povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku, koji njihov rezultat prije oporezivanja izražava kao postotak prosječne početne i završne neto knjigovodstvene vrijednosti imovine upotrijebljene u proizvodnji biodizela, pratio je negativni trend profitabilnosti. Pogoršanje povrata ulaganja jasan je pokazatelj pogoršanja gospodarskog stanja industrije Unije tijekom razdoblja koje se ispituje.
(117)
Novčani tok, što je sposobnost industrije da sama financira vlastite aktivnosti, pokazao je značajan pad tijekom analiziranog razdoblja, što pokazuje da su trgovačka društva iz uzorka imale poteškoća s konkuriranjem dampinškom uvozu iz Argentine i Indonezije.
9. Zaključak o šteti
(118)
Analiza provjerenih podataka jasno pokazuje da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu kako je definirana člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe. U vrijeme povećane potrošnje gubila je na tržišnom udjelu i profitabilnosti, dok je uvoz dobivao na tržišnom udjelu i snižavao cijene proizvođača iz Unije.
(119)
I ostali pokazatelji pokazuju negativno ili stabilno kretanje, čak i nakon uvođenja mjera protiv Sjedinjenih Američkih Država i proširenja pristojbi na uvoz iz Kanade koji je izbjegavao mjere.
(120)
Proizvođači iz Unije mogli su prenijeti veći dio rasta troška proizvodnje iz 2010. u 2011. (+33 postotna boda), ali samo tako da snize profitabilnost na razinu najnižeg praga isplativosti. Međutim, nisu mogli prenijeti daljnji porast troškova iz 2011. u RIP zbog porasta cijene sirovina, koja predstavlja gotovo 80 % punog troška proizvodnje biodizela. Taj porast troškova nije bilo moguće u potpunosti prenijeti na kupce na tržištu Unije, što je prouzrokovalo gubitke u RIP-u.
E. UZROČNOST
1. Uvod
(121)
U skladu s člankom 3. stavcima 6. i 7. Osnovne uredbe, ispitano je je li dampinški uvoz podrijetlom iz dotičnih zemalja prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u mjeri koja se može smatrati materijalnom.
(122)
Poznati čimbenici osim dampinškog uvoza, koji su u isto vrijeme mogli uzrokovati štetu industriji Unije, također su ispitani kako bi se osiguralo da se moguća šteta koju su uzrokovali ti čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu.
2. Učinak dampinškog uvoza
(123)
Tijekom razdoblja ispitnog postupka, za mali dio (između 2 % i 6 %) uvoza iz Indonezije u EU utvrđeno je da nije dampinški. Za preostali obujam uvoza iz Indonezije, kao i sav uvoz iz Argentine, utvrđeno je da je dampinški. Uklanjanje male količine nedampinškog uvoza iz ukupnog uvoza prijavljenog iz Indonezije ne utječe na gore opisan trend uvoza.
(124)
Ispitni postupak pokazao je da se jeftini dampinški uvoz iz dotičnih zemalja značajno povećao u smislu obujma (više nego udvostručio) tijekom razmatranog razdoblja. To je za posljedicu imalo značajno povećanje njihovog tržišnog udjela od 10 postotnih bodova, s 9,1 % 2009. Na 18,8 % do kraja RIP-a.
(125)
U isto vrijeme, unatoč povećanju potrošnje, industrija Unije izgubila je 5,5 postotnih bodova tržišnog udjela tijekom razmatranog razdoblja.
(126)
Prosječne cijene dampinškog izvoza povećale su se za 48 % između 2009. i RIP-a, ali ostale su značajno niže od cijena industrije Unije u istom razdoblju. Dampinški uvoz snizio je cijene industrije Unije s prosječnom maržom snižena cijena od 4 % za Indoneziju i 8 % za Argentinu tijekom RIP-a.
(127)
Pritisak koji je povećanje jeftinog dampinškog uvoza vršilo na tržište Unije nije dopustio industriji Unije da svoje prodajne cijene utvrdi u skladu s uvjetima tržišta i povećanjem troškova. Trgovačka društva u uzorku mogla su jedino prenijeti svojim kupcima povećanje cijene ograničeno na 38 %, dok su se njihovi puni troškovi povećali za 47 % tijekom istog tog razdoblja.
(128)
Na temelju gore navedenog, privremeno se zaključuje da je jeftini dampinški uvoz iz dotičnih zemalja, koji je snižavao cijene industrije Unije tijekom RIP-a i čiji se obujam značajno povećao, imao odlučujuću ulogu u materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije.
3. Učinak ostalih čimbenika
3.1 Uvoz iz ostalih zemalja
Tablica 10.
Ostale treće zemlje
2009.
2010.
2011.
RIP
Ukupan uvoz u tonama
699 541
256 327
161 973
175 370
Indeks: 2009. = 100
100
37
23
25
Tržišni udio
6,3 %
2,2 %
1,5 %
1,5 %
Indeks: 2009. = 100
100
35
23
24
Izvor:
Eurostat
(129)
Uvoz iz trećih zemalja, uglavnom iz SAD-a, Norveške i Južne Koreje, značajno se smanjio od 2009. do kraja RIP-a. Za to je smanjenje odgovorno uvođenje mjera na uvoz iz Sjedinjenih Američkih Država 2009. i ispitni postupak u vezi s izbjegavanjem mjera protiv uvoza poslanog iz Kanade koji je uslijedio 2010. S obzirom na pad tržišnog udjela uvoza iz ostalih trećih zemalja u vrijeme pogoršanja financijskog položaja industrije Unije, uvoz iz ostalih trećih zemalja mogao je samo neznatno doprinijeti šteti koju je pretrpjela industrija Unije. Stoga se ne može zaključiti da taj uvoz prekida uzročno-posljedičnu vezu između štete i učinka dampinškog uvoza.
3.2 Nedampinški uvoz iz dotičnih zemalja
(130)
Utvrđen je nedampinški uvoz iz dotičnih zemalja, ali tek u drugoj polovini 2011. S obzirom na kratko vremensko razdoblje u kojem je izvršen taj uvoz i ograničenu količinu, taj je uvoz mogao samo neznatno doprinijeti šteti koju je pretrpjela industrija Unije i ne može prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između štete i učinka dampinškog uvoza.
3.3 Ostali proizvođači iz Unije
(131)
S obzirom na mali obujam proizvodnje proizvođača iz Unije isključenih iz definicije industrije Unije i mali obujam njihovog uvoza u odnosu na ukupni uvoz, ti se proizvođači nisu smatrali uzrokom štete za industriju Unije.
3.4 Uvoz koji je vršila industrija Unije
(132)
CARBIO, udruženje argentinskih proizvođača biodizela, tvrdilo je da je štetu koju je pretrpjela industrija Unije uzrokovao uvoz iz Argentine i Indonezije koji su vršili proizvođači iz Unije. Definirali su taj uvoz kao štetu koju si je industrija Unije nanijela sama i tvrdili da se oni ne bi trebali smatrati uzrokom štete na temelju ponašanja argentinskih proizvođača.
(133)
Iz podataka koje je dostavila industrija Unije jasno je da je ona uvozila određene količine biodizela iz Argentine i Indonezije tijekom razmatranog razdoblja, do 60 % sveg uvoza iz tih zemalja tijekom RIP-a. Međutim, tvrdila je da je razlog za taj uvoz bila samoobrana. Kratkoročna korist od dampinških cijena tog uvoza pomogla je proizvođačima iz Unije da održe svoje poslovanje u srednjoročnom razdoblju.
(134)
Industrija Unije značajno je smanjila uvoz biodizela po dampinškim cijenama 2011. i tijekom RIP-a, tj. u razdoblju kad je učinak različitog oporezivanja izvoza biodizela i njegovih sirovina bio najjači jer je upravo u tom razdoblju uvoz sirovina (sojinog ulja i palminog ulja) postao neekonomičan u usporedbi s uvozom gotovog proizvoda. Sustav različitog oporezivanja izvoza u objema zemljama stavlja viši porez na izvoz sirovina nego na izvoz gotovog proizvoda. Može li se taj sustav različitog oporezivanja izvoza smatrati subvencijom u smislu članka 2. Osnovne antisubvencijske uredbe ispitat će se u sklopu trenutačnog antisubvencijskog ispitnog postupka.
(135)
Na primjer, tijekom nekih mjeseci RIP-a uvozna cijena sojinog ulja iz Argentine bila je veća od uvozne cijene SME-a, zbog čega je kupovina sojinog ulja bila ekonomski nepovoljna. Pod tim uvjetima, kupovina SME-a bila je jedina ekonomski opravdana mogućnost.
(136)
U svakom slučaju, da industrija Unije nije uvozila taj obujam biodizela, uvozila bi ga trgovačka društva iz Unije i time snižavala cijene industrije Unije i prodavala taj biodizel na tržištu Unije, s obzirom na to da već uvoze iz tih zemalja radi prodaje rafinerijama dizela koje konkuriraju industriji Unije. Taj uvoz ne prekida uzročno-posljedičnu vezu i ta se tvrdnja stoga privremeno odbacuje.
3.5 Kapacitet industrije Unije
(137)
Udruženje CARBIO nadalje tvrdi da je razlog za štetu koju je pretrpjela industrija Unije prekomjerni kapacitet nastao zbog prekomjernog proširenja. Tvrde da se industrija nastavila širiti u odnosu na iskorištenost kapaciteta od 50 % 2008. bez odgovarajućeg povećanja potražnje.
(138)
Činjenica je da je tijekom razmatranog razdoblja iskorištenost kapaciteta diljem Unije bila niska, s najnižom točkom na 40 % tijekom RIP-a. Stoga neka trgovačka društva nisu koristila uspostavljeni kapacitet.
(139)
Međutim, iskorištenost kapaciteta bila je niska već na početku razmatranog razdoblja i ostala je niska tijekom cijelog razdoblja, a bila je i stabilna kod trgovačkih društava u uzorku.
(140)
Trgovačka društva u uzorku ostvarivala su dobit na početku razmatranog razdoblja, na kraju ostvarivala gubitak, uz stabilnu iskorištenost kapaciteta. Razumno je zaključiti da je cijela industrija počela ostvarivati sve manju dobit dok je njezina iskorištenost kapaciteta ostala stabilna. Stoga se to ne može smatrati bitnim uzrokom štete jer se čini da ne postoji uzročno-posljedična veza. Taj se argument stoga privremeno odbacuje.
3.6 Nedostatak pristupa sirovinama i vertikalna integracija
(141)
Udruženje CARBIO također tvrdi da industrija Unije trpi štetu zbog nedostatka učinkovitosti, posebno zato što nije vertikalno integrirana i ne nalazi se u blizini izvora sirovina.
(142)
Ti se argumenti privremeno odbacuju. Neka od trgovačkih društava u uzorku smještena su u lukama s nesmetanim pristupom sirovinama koje se dopremaju brodovima, a ostala trgovačka društva u uzorku svoja su postrojenja za biodizel smjestila odmah uz svoja postrojenja za proizvodnju biljnog ulja. Mnogi proizvođači biodizela na jugu Europe smješteni su u lučkim mjestima upravo kako bi imala pristup sirovinama koje se uvoze iz Argentine i Indonezije, ili na istim mjestima kao njihovi kupci (tj. rafinerije fosilnih ulja). S obzirom na to da je različito oporezivanje izvoza sirovine učinilo skupljima od gotovog proizvoda, to je očito oštetilo industriju Unije tako što je učinilo ekonomski nemogućom proizvodnju PME-a i SME-a u Uniji.
3.7 Ostali regulatorni čimbenici
(143)
Udruženje CARBIO navelo je i neke regulatorne čimbenike za koje tvrde da su prouzročili štetu industriji Unije, među kojima su prijedlozi koji do danas još nisu stupili na snagu. Međutim, posebno su naglasili sustav „dvostrukog brojanja” koji je opisan niže u tekstu.
(144)
Uredbom o obnovljivoj energiji zahtijeva se od država članica da propišu da se određeni udio biodizela mora miješati s mineralnim dizelom prije prodaje korisnicima. Neke države članice okoristile su se na temelju odredbe u toj Uredbi kojom se dopušta da se taj udio prepolovi ako je biodizel koji se koristi proizveden od otpadnih ulja ili rabljenih životinjskih masti. Na primjer, ako dotična država članica zahtijeva da se 7 % biodizela miješa s 93 % mineralnog dizela, tad se tih 7 % smanjuje na 3,5 % ako je riječ o biodizelu od otpadnog ulja.
(145)
Udruženje CARBIO tvrdi da su pravila o dvostrukom brojanju prouzročila pad prodaje tzv. biodizela „prve generacije” u iznosu od jednog milijuna megatona tijekom RIP-a, i da je to prouzročilo štetu industriji Unije. Ta se tvrdnja odbija jer se u uzorku proizvođača iz Unije nalaze neka trgovačka društva koja proizvode dvostruko brojani biodizel i njihovo financijsko stanje ne razlikuje se značajno od financijskog trgovačkih društava u uzorku koja proizvode biodizel od djevičanskih biljnih ulja. Ta trgovačka društva pokazala su tijekom provjere njihovih podataka da je na cijenu njihovog biodizela utjecala niska cijena dampinškog uvoza iz Argentine i Indonezije, s obzirom na to da su u neizravnoj konkurenciji s PME-om i SME-om iz dotičnih zemalja.
(146)
Tvrdilo se i da industrija Unije trpi štetu jer ne ulaže više u drugu generaciju biogoriva, kao npr. upotrebom otpadnih ulja. Ta se tvrdnja privremeno odbacuje jer u Uniji nema dovoljno dostupnog otpadnog ulja da bi se time značajno povećala razina obrade u odnosu na postojeću.
3.8 Ograničenja u državama članicama
(147)
Udruženje CARBIO također je tvrdilo da uvoz iz dotičnih zemalja nije mogao prouzročiti štetu industriji Unije zbog sustava kvota i poreznih režima kojima se u različitim državama članicama ograničava pristup tim tržištima. Oni također tvrde da su neka tržišta u EU-u zatvorena za SME i PME zbog klimatskih uvjeta.
(148)
Bili su u pravu kad su tvrdili da točka začepljenja filtra za gorivo kod nižih temperatura (CFPP) PME-a (pri 13 °C) znači da se PME ne može koristiti u svim dijelovima Unije bez miješanja s drugim biodizelima koje bi snizilo CFPP. Međutim, CFPP SME-a pri 0 °C omogućuje njegovu širu upotrebu, pogotovo tijekom ljetnih mjeseci.
(149)
Argument da regulatorni sustav u nekim državama članicama uzrokuje štetu industriji Unije pomno je ispitan tijekom ispitnog postupka.
(150)
U nekim državama članicama na snazi su sustavi kvota koji daju posebnu kvotu proizvodnje trgovačkim društvima u toj državi članici ili u drugim državama članicama diljem Unije. Međutim, većina država je korištenjem sustava oporezivanja omogućivala prednost i te se prednosti smanjuju ili ukidaju.
(151)
Francuska na primjer ima „poticaj za oslobođenje od poreza” od 90 EUR po toni biodizela proizvedenog unutar kvote. Međutim, s obzirom na niske cijene dampinškog uvoza, češće je jeftinije uvoziti biodizel nego kupovati od industrije Unije, čak i uz porezni poticaj. To pokazuje očita prisutnost argentinskog uvoza na francuskom tržištu.
(152)
U nekim državama članicama nije prisutan uvoz iz Argentine i Indonezije, bilo zbog klimatskih uvjeta, bilo zbog sustava kvota. Ipak, u većem dijelu Unije uvoz iz Argentine i Indonezije prisutan je na tržištu, bilo zbog nedostatka sustava kvota ili zbog cijena koje su niže od bilo kojeg poreznog poticaja koji daje neka država članica.
(153)
S obzirom na to da se PME i SME miješani s RME-om proizvedenim u Uniji ili nekim drugim biodizelom mogu prodavati diljem Unije i da je uvoz prisutan u većim količinama po dampinškim cijenama čak i u državama članicama gdje su na snazi sustavi poreznih poticaja, taj se argument privremeno odbacuje jer postojeći sustavi kvota i porezni režimi ne mogu prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između štete i učinka dampinškog uvoza.
4. Zaključak o uzročnosti
(154)
Gornja je analiza pokazala da se bitno povećao obujam i tržišni udio jeftinog dampinškog uvoza podrijetlom iz dotičnih zemalja. Istodobno, utvrđeno je da je taj uvoz snižavao cijene industrije Unije tijekom RIP-a.
(155)
Podaci pokazuju da se usporedno s povećanjem obujma jeftinog uvoza iz dotičnih zemalja gospodarsko stanje industrije Unije značajno pogoršava.
(156)
Gore navedena analiza ispravno prepoznala je razliku i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnog utjecaja dampinškog uvoza. Na temelju te analize privremeni je zaključak da je dampinški uvoz iz dotičnih zemalja prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u smislu članka 3. stavka 6. Osnovne uredbe.
(157)
Ostali poznati čimbenici osim dampinškog uvoza ocijenjeni su u skladu s člankom 3. stavkom 7. Osnovne uredbe i nisu pronađeni nikakvi dokazi da ti čimbenici prekidaju uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
F. INTERES UNIJE
(158)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala postoje li, unatoč privremenom zaključku o štetnom dampingu, utemeljeni razlozi za zaključak da u ovom slučaju donošenje mjera nije bilo u interesu Unije. Određivanje interesa Unije temeljilo se na uzimanju u obzir raznih uključenih interesa, tj. interesa industrije Unije, uvoznika i korisnika, dobavljača sirovina i korisnika.
1. Interes industrije Unije
(159)
Kako je gore navedeno, industrija Unije pretrpjela je materijalnu štetu koju je prouzročio dampinški uvoz podrijetlom iz dotičnih zemalja. Ne uvedu li se mjere, vrlo je vjerojatno da će se negativni trend financijskog stanja industrije Unije nastaviti. Stanje industrije Unije posebno je obilježio pad profitabilnosti s + 3 % 2009. na - 2,5 % do kraja RIP-a. Svaki dodatni pad učinkovitosti rezultirao bi smanjenjem proizvodnje i zatvaranjem proizvodnih pogona, što bi zaprijetilo zaposlenosti i ulaganju u Uniji.
(160)
Uvođenje mjera obnovilo bi pošteno tržišno natjecanje na tržištu. Padajući trend profitabilnosti industrije Unije posljedica je teškoća u konkuriranju jeftinom dampinškom uvozu iz dotičnih zemalja, kao i režima oporezivanja izvoza u objema zemljama koji snižava cijenu uvoza SME-a i PME-a na tržištu Unije i istodobno povećava cijenu sirovina. Uvođenje antidampinških mjera omogućilo bi industriji Unije da oporavi svoju profitabilnost na razinu koja se smatra nužnom za tu kapitalno intenzivnu industriju.
(161)
Mjere bi trebale pružiti industriji Unije mogućnost da započne s oporavkom od štetnog dampinga utvrđenog u ispitnom postupku.
2. Interes nepovezanih uvoznika/trgovaca u Uniji
(162)
Nepovezani uvoznici/trgovci u Uniji pozvani su da se jave Komisiji. Međutim, niti jedan uvoznik nije surađivao u ovom ispitnom postupku.
(163)
U nedostatku podataka od nepovezanih uvoznika i trgovaca, nije bilo dokaza da bi uvođenje mjera bilo protivno interesima tih strana.
3. Interes korisnika i potrošača
(164)
Svim poznatim trgovačkim društvima korisnicima uključenima u proizvodnju i distribuciju mineralnog dizela i obavezno miješanje mineralnog dizela s biodizelom poslani su upitnici nakon pokretanja postupka.
(165)
Tri korisnika biodizela odgovorila su na upitnik za korisnike, ali su navela da biodizel čini vrlo malen dio njihovog ukupnog poslovanja. Naveli su da, kad bi imali pravnu obvezu kupovati biodizel, ili kad bi pristojba povećala cijenu biodizela kako je gore navedeno, to bi automatski prenijeli svojim potrošačima.
(166)
S obzirom na ograničene količine dostupnih podataka, uvođenje mjera trebalo bi imati vrlo ograničen učinak na krajnjeg potrošača jer je postotak biodizela koji se miješa u mineralni dizel koji kupuju na crpkama malen. Nisu pronađeni nikakvi dokazi da bi uvođenje mjera bilo jasno protivno interesima korisnika ili potrošača.
4. Interes dobavljačâ sirovina
(167)
Jedno udruženje dobavljača sirovina, FEDIOL (savez koji predstavlja europsku industriju biljnog ulja i bjelančevina u Europi), odgovorilo je na upitnik poslan dobavljačima sirovina. Tvrdili su da je uvoz iz dotičnih zemalja smanjio potražnju za uljem od repice diljem Unije te da je potražnja pala za više od jednog milijuna tona između 2009. i 2011.
(168)
Oni smatraju da će uvođenje mjera imati pozitivan učinak na industriju dobavljača u EU-u jer će se povećati iskorištenost kapaciteta. Svako povećanje u potražnji za uljem od repice utjecalo bi na sektor krmne smjese, jer ona nastaje kao ostatak od proizvodnje ulja od repice, i na sektor poljoprivrede u EU-u kao proizvođača repice.
(169)
Primljeni dokazi stoga pokazuju da bi uvođenje mjera bilo u interesu proizvođača sirovina iz Unije.
5. Zaključak o interesu Unije
(170)
Uvođenje mjera na uvoz biodizela podrijetlom iz Argentine i Indonezije nesumnjivo bi bio u interesu industrije Unije. To bi industriji Unije omogućilo rast i početak oporavka od štete koju je prouzročio dampinški uvoz. Kad se ne bi uvele nikakve mjere, gospodarsko stanje industrije Unije nastavilo bi se pogoršavati i više gospodarskih subjekata prestalo bi poslovati. Iako nije moguće donijeti jasne zaključke u pogledu korisnika i uvoznika, uvođenje mjera trebalo bi biti u interesu dobavljača sirovina.
(171)
Ne postoje uvjerljivi razlozi koji bi pokazali da bi uvođenje privremenih antidampinških mjera na uvoz biodizela podrijetlom iz Argentine i Indonezije jasno protiv interesa Unije.
G. PRIVREMENE ANTIDAMPINŠKE MJERE
(172)
S obzirom na donesene zaključke u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije, trebalo bi uvesti privremene antidampinške mjere kako bi se spriječila daljnja šteta koju industriji Unije uzrokuje dampinški uvoz.
1. Razina uklanjanja štete
(173)
Za potrebe utvrđivanja razine navedenih mjera u obzir su uzete utvrđene dampinške marže i iznos pristojbe koji je potreban za uklanjanje štete koju su pretrpjeli proizvođači iz Unije, pri čemu ti iznosi nisu premašeni.
(174)
Prilikom izračuna iznosa pristojbe potrebnog za uklanjanje učinaka štetnog dampinga, smatralo se da bi sve mjere trebale omogućiti industriji Unije da pokrije troškove proizvodnje i da ostvari dobit prije oporezivanja koju industrija ove vrste u sektoru može objektivno ostvariti u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, odnosno u izostanku dampinškog uvoza.
(175)
Za te potrebe, profitna marža od 15 % na temelju prometa mogla bi se smatrati odgovarajućom razinom koju je industrija Unije mogla očekivati da će postići u odsutnosti štetnog dampinga, na temelju nalaza prethodnog ispitnog postupka u vezi s uvozom iz Sjedinjenih Američkih Država, kad se ta marža smatrala razumnim jamcem za dugoročno produktivno ulaganje u tu industriju.
(176)
Na toj je osnovi izračunana neštetna cijena istovjetnog proizvoda za industriju Unije. Neštetna cijena izračunana je tako da su se prodajne cijene proizvođača u Uniji u uzorku prilagodile stvarnom gubitku, odnosno stvarnoj dobiti ostvarenoj tijekom RIP-a i dodala se profitna marža navedena gore u tekstu.
(177)
Potrebno povećanje cijene zatim je određeno na temelju usporedbe ponderiranog prosjeka uvozne cijene proizvođača izvoznika u uzorku iz dotičnih zemalja, kako je utvrđen za izračune sniženja cijena, s neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji su proizvođači iz Unije u uzorku prodavali na tržištu Unije tijekom RIP-a. Razlika koja je mogla nastati kao rezultat ove usporedbe bila je izražena kao postotak ukupne CIF uvozne vrijednosti.
2. Postojeće mjere
(178)
U skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, trebalo bi uvesti privremene antidampinške pristojbe na uvoz biodizela podrijetlom iz Argentine i Indonezije u skladu s pravilom niže pristojbe, tj. na razini izračunane marže dampinga ili štete, ovisno koja je niža.
(179)
Stope antidampinške pristojbe utvrđene su uspoređivanjem marža uklanjanja štete i dampinških marža. Prema tome, predložene su privremene stope antidampinške pristojbe, izražene na razini cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, kako slijedi:
Zemlja
Trgovačko društvo
Privremena dampinška marža
Privremena marža štete
Privremena stopa antidampinške pristojbe
Argentina
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Bunge Argentina S.A., Buenos Aires
10,6 %
27,8 %
10,6 %
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires
7,2 %
30,9 %
7,2 %
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Vicentin S.A.I.C., Avellaneda
6,8 %
31,8 %
6,8 %
Ostala trgovačka društva koja surađuju
7,9 %
31 %
7,9 %
Sva ostala trgovačka društva
10,6 %
31,8 %
10,6 %
Indonezija
PT. Ciliandra Perkasa, Jakarta
0,0 %
0,0 %
PT. Musim Mas, Medan
2,8 %
23,3 %
2,8 %
PT. Pelita Agung Agrindustri, Medan
5,3 %
27,1 %
5,3 %
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan
9,6 %
26,4 %
9,6 %
PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan
9,6 %
26,4 %
9,6 %
Ostala trgovačka društva koja surađuju
6,5 %
25,3 %
6,5 %
Sva ostala trgovačka društva
9,6 %
27,1 %
9,6 %
(180)
Međutim, s obzirom na to da će se antidampinška pristojba primjenjivati i na mješavine koje sadrže biodizel (proporcionalno masenom udjelu biodizela u njima), kao i na čisti biodizel, bit će točnije i primjerenije izraziti pristojbu kao fiksni iznos u eurima po neto toni i primijeniti to na uvezeni čisti biodizel ili na udio biodizela u miješanom proizvodu, kako bi pristojbu ispravno primjenjivala carinska tijela država članica.
(181)
Stope antidampinških pristojba za pojedina trgovačka društva navedena u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga, one odražavaju stanje otkriveno tijekom tog ispitnog postupka kada su u pitanju ta društva. Te stope pristojbi (za razliku od pristojbe koja se primjenjuje na području cijele zemlje na „sva ostala trgovačka društva”) primjenjuju se tako isključivo na uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz dotičnih zemalja i koje proizvode ta trgovačka društva, odnosno navedeni specifični pravni subjekti. Uvezeni dotični proizvod koji proizvodi neko drugo trgovačko društvo koje se ne spominje posebno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s onima koji se posebno spominju, ne mogu koristiti te stope i podložni su stopama pristojbe koje se primjenjuju na „sva ostala trgovačka društva”.
(182)
Svi zahtjevi kojima se traži primjena ovih stopa antidampinških pristojba za pojedinačna trgovačka društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se bez odlaganja Komisiji (8) sa svim odgovarajućim informacijama, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, Uredba će biti izmijenjena u skladu s tim tako što će se dopuniti popis društava kojima su određene individualne pristojbe.
(183)
Komisija je uvjetovala evidentiranjem uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz dotičnih zemalja Uredbom Komisije (EU) br. 79/2013 od 28. siječnja 2013. To je učinila radi moguće retroaktivne primjene antidampinških mjera prema članku 10. stavku 4. Osnovne uredbe. U ovoj fazi postupka ne može se donijeti nikakva odluka o mogućoj retroaktivnoj primjeni antidampinških mjera.
H. ZAVRŠNA ODREDBA
(184)
Radi dobrog upravljanja potrebno je odrediti razdoblje unutar kojeg zainteresirane strane, koje su se javile u roku navedenom u obavijesti o pokretanju postupka, mogu u pisanom obliku izraziti svoje stavove i zatražiti raspravu u roku od jednog mjeseca nakon objave ove Uredbe. Nalazi u vezi s uvođenjem pristojba za potrebe ove Uredbe privremeni su i mogu se ponovo razmatrati za potrebe konačnih mjera,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se privremena antidampinška pristojba na uvoz monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla, u čistom obliku ili u mješavini, koji su trenutačno obuhvaćeni oznakama KN ex 1516 20 98 (oznake TARIC 1516209821, 1516209829 i 1516209830), ex 1518 00 91 (oznake TARIC 1518009121, 1518009129 i 1518009130), ex 1518 00 95 (oznaka TARIC 1518009510), ex 1518 00 99 (oznake TARIC 1518009921, 1518009929 i 1518009930), ex 2710 19 43 (oznake TARIC 2710194321, 2710194329 i 2710194330), ex 2710 19 46 (oznake TARIC 2710194621, 2710194629 i 2710194630), ex 2710 19 47 (oznake TARIC 2710194721, 2710194729 i 2710194730), 2710 20 11, 2710 20 15, 2710 20 17, ex 3824 90 97 (oznake TARIC 3824909701, 3824909703 i 3824909704), 3826 00 10 i ex 3826 00 90 (oznake TARIC 3826009011, 3826009019 i 3826009030), podrijetlom iz Argentine i Indonezije.
2. Stope privremene antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na proizvod opisan u stavku 1. i koji proizvode dolje navedena trgovačka društva, su sljedeće:
Zemlja
Trgovačko društvo
Stopa privremene pristojbe
euro po neto toni
Dodatna oznaka TARIC
Argentina
Aceitera General Deheza S.A., General Deheza, Rosario; Bunge Argentina S.A., Buenos Aires
104,92
B782
Louis Dreyfus Commodities S.A., Buenos Aires
69,16
B783
Molinos Río de la Plata S.A., Buenos Aires; Oleaginosa Moreno Hermanos S.A.F.I.C.I. y A., Bahia Blanca; Vicentin S.A.I.C., Avellaneda
65,24
B784
Ostala trgovačka društva koja surađuju:
Cargill S.A.C.I., Buenos Aires; Unitec Bio S.A., Buenos Aires; Viluco S.A., Tucuman
75,97
B785
Sva ostala trgovačka društva
104,92
B999
Indonezija
PT Ciliandra Perkasa, Jakarta
0
B786
PT Musim Mas, Medan
24,99
B787
PT Pelita Agung Agrindustri, Medan
45,65
B788
PT Wilmar Bioenergi Indonesia, Medan; PT Wilmar Nabati Indonesia, Medan
83,84
B789
Ostala trgovačka društva koja surađuju:
PT Cermerlang Energi Perkasa, Jakarta
57,14
B790
Sva ostala trgovačka društva
83,84
B999
3. Antidampinška pristojba na mješavine bit će primjenljiva razmjerno masenom udjelu ukupnog sadržaja monoalkilnih estera masnih kiselina i/ili parafinskih plinskih ulja dobivenih sintezom i/ili hidrotretiranjem, nefosilnog podrijetla (sadržaj biodizela), u mješavini.
4. U slučajevima kada je roba oštećena prije ulaska u slobodni promet pa je, stoga, cijena koja je stvarno plaćena ili se treba platiti razdijeljena pri utvrđivanju carinske vrijednosti prema članku 145. Uredbe (EEZ) br. 2454/93 (9) iznos antidampinške pristojbe, izračunan na temelju gore utvrđenog iznosa, smanjuje se za postotak koji odgovara razdjeljivanju cijene koja je stvarno plaćena ili se treba platiti.
5. Puštanje u slobodan promet u Europskoj uniji proizvoda iz stavka 1. podliježe dostavi osiguranja na iznos jednak iznosu privremene pristojbe.
6. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
1. Ne dovodeći u pitanje članak 20. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009, zainteresirane stranke mogu zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je donesena Uredba, iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti od Komisije usmenu raspravu u roku od jednog mjeseca od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.
2. Prema članku 21. stavku 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009, dotične stranke mogu komentirati primjenu ove Uredbe u roku od jednog mjeseca od datuma njezina stupanja na snagu.
Članak 3.
1. Carinskim se tijelima nalaže da ukinu evidenciju uvoza, uspostavljenu u skladu s člankom 1. Uredbe Komisije (EU) br. 79/2013.
2. Podaci prikupljeni u vezi s proizvodima koji su bili uvezeni za potrošnji najviše 90 dana prije datuma stupanja ove uredbe na snagu zadržavaju se do stupanja na snagu mogućih konačnih mjera, ili do završetka ovog postupka.
Članak 4.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 1. ove Uredbe primjenjuje se na razdoblje od šest mjeseci.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 27. svibnja 2013.