RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 214/2013
af 11. marts 2013
om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af visse stålprodukter, der er overtrukket med organisk materiale, med oprindelse i Folkerepublikken Kina
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) ("grundforordningen"), særlig artikel 9 og artikel 14, stk. 1,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER
(1)
Europa-Kommissionen ("Kommissionen") indførte ved forordning (EU) nr. 845/2012 (2) ("forordningen om midlertidig told") en midlertidig antidumpingtold ("de midlertidige foranstaltninger") på importen af visse stålprodukter, der er overtrukket med organisk materiale ("OCS-produkter", engelsk: organic coated steel products), med oprindelse i Folkerepublikken Kina ("Kina").
(2)
Proceduren blev indledt på grundlag af en klage indgivet den 7. november 2011 af Eurofer ("klageren") på vegne af producenter, der tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde over 70 %, af den samlede EU-produktion af OCS-produkter. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af OCS-produkter med deraf følgende væsentlig skade, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.
2. EFTERFØLGENDE PROCEDURE
(3)
Efter fremlæggelsen af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger ("fremlæggelse af de foreløbige konklusioner"), indgav adskillige interesserede parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede om det, fik også lejlighed til at blive hørt.
(4)
Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen. Der blev aflagt et nyt kontrolbesøg hos følgende virksomhed:
-
Macrometal, Hamborg.
(5)
Parterne blev efterfølgende underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det påtænkes at anbefale indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse OCS-produkter med oprindelse i Kina og en endelig opkrævning af beløb, for hvilke der var stillet sikkerhed i form af midlertidig told ("endelig fremlæggelse af oplysninger"). Parterne fik desuden en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til de offentliggjorte oplysninger.
(6)
De interesserede parters bemærkninger blev overvejet og taget i betragtning, i det omfang det var relevant.
2.1. Undersøgelsesperiode
(7)
Som anført i betragtning 12 i forordningen om midlertidig told omfattede undersøgelsen af dumping og skade perioden fra den 1. oktober 2010 til den 30. september 2011 ("undersøgelsesperioden" eller "UP"). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra januar 2008 til udgangen af UP ("den betragtede periode").
3. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
3.1. Anmodninger om udelukkelse af varer
(8)
I betragtning 19 og 20 i forordningen om midlertidig told anførtes det, at Kommissionen havde modtaget en række anmodninger om udelukkelse af varer, og at der ikke var truffet konklusioner herom, på det tidspunkt hvor forordningen om midlertidig told blev offentliggjort.
(9)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner modtog Kommissionen flere anmodninger, som blev analyseret som følger:
3.1.1. OCS-produkter med metallisk coating af krom eller tin
(10)
En bruger af OCS-produkter indsendte en anmodning om at udelukke OCS-produkter med metallisk coating af et substrat af krom eller tin, fra anvendelsesområdet. Undersøgelsen fastslog, at metallisk coating af krom eller tin betyder, at denne varetype adskiller sig fysisk og kemisk fra de OCS-produkter der indgår i undersøgelsen. OCS-produkter med metallisk coating af et substrat af krom eller tin, anvendes næsten udelukkende til fødevareemballage og i kabelindustrien. EU-erhvervsgrenen forklarede også, at det ikke var meningen, at denne vare skulle indgå i anvendelsesområdet. Derfor udelukkes OCS-produkter med coating af et substrat af krom eller tin fra undersøgelsens anvendelsesområde.
(11)
China Iron and Steel Association ("CISA"), to importører og en bruger foreslog derefter udelukkelsen af fire andre varetyper. Disse anmodninger blev analyseret og afvist, som beskrevet i det følgende.
3.1.2. Varmvalsede plader med beskyttende primer både organisk og uorganisk
(12)
Denne anmodning blev afvist, da disse varer ikke hører til de undersøgte KN-koder. Maling eller overtrækning anvendes kun til rustbeskyttelse og disse varer hører derfor under KN-kode 7208 og ikke KN-kode 7210. Varmvalsede plader med beskyttende primer, både organisk og uorganisk, er ikke inkluderet i varedækningen og kan følgelig ikke udelukkes herfra.
3.1.3. OCS-produkter med substrattykkelse mellem 0,6 mm og 2,0 mm.
(13)
CISA og to importører anmodede om udelukkelse af OCS-produkter med substrattykkelse mellem 0,6 mm og 2,0 mm, som udgør mellem 5-10 % af importen fra Kina, og påstod, at der kun var direkte konkurrence mellem den kinesiske import og EU-erhvervsgrenens produktion af OCS-produkter med substrattykkelse på mellem 0,25 og 0,6 mm.
(14)
Denne anmodning blev afvist, idet både kinesiske eksportører og EU-erhvervsgrenen fremstiller og sælger OCS-produkter med substrattykkelse på mellem 0,6 og 2,0 mm, og da disse varer derfor tydeligvis er i direkte konkurrence. Der blev ikke fremlagt beviser for, at OCS-produkter med substrattykkelse over 0,6 mm ikke konkurrerer med OCS-produkter med substrattykkelse på under 0,6 mm, og at dette derfor skulle være en anden varetype. OCS-produkter med substrattykkelse på under og over 0,6 mm har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og samme endelige anvendelsesformål og betragtes derfor som samme vare.
3.1.4. OCS-produkter, der er overtrukket med substrat af aluminium-zinklegeringer
(15)
De to importører påstod, at kun fire EU-producenter har licens til at producere denne varetype, og at kun en virksomhed i virkeligheden producerede den. De påstod desuden, at denne vare adskiller sig fra OCS-produkter, der er overtrukket med zink, for så vidt angår egenskaberne.
(16)
Denne påstand blev afvist, da de to varetyper er indbyrdes udskiftelige med overlappende anvendelsesformål, og mindst to samarbejdsvillige EU-producenter fremstillede denne varetype i undersøgelsesperioden. Det skal bemærkes, at kun en samarbejdsvillig kinesisk eksporterende producent eksporterede denne varetype til Unionen i undersøgelsesperioden.
3.1.5. OCS-produkter, der er overtrukket med substrat af zinklegeringer
(17)
Denne anmodning blev afvist, da denne vare i modsætning til en brugers påstand produceres og sælges i væsentlige mængder af flere EU-producenter og har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og endelige anvendelsesformål som andre typer OCS-produkter.
3.2. Anmodninger om medtagelse af varer
(18)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner påstod en sammenslutning, at OCS-produkter med metallisk coating af krom eller tin, som klassificeres under Taric-kode 7210122010 og 7210500010, kan medtages i varedækningen. Denne anmodning blev afvist, idet disse koder ikke indgik i den oprindelige klage, og da varerne under disse koder har andre fysiske og tekniske egenskaber end varerne i klagen.
3.3. Den pågældende vare
(19)
Da udelukkelsen af OCS-produkter med metallisk coating af krom eller tin blev accepteret, ændres de foreløbige konklusioner vedrørende den pågældende vare, jf. betragtning 13 og 14 i forordningen om midlertidig told, af denne udelukkelse.
(20)
Den pågældende vare er således visse OCS-produkter dvs. fladvalsede produkter af ulegeret og legeret stål (ikke rustfrit stål), der er malet, lakeret eller overtrukket med plast på mindst én side, eksklusive såkaldte "sandwichpaneler" af den art, der anvendes til bygninger og består af to ydre metalplader med en stabiliserende kerne af isoleringsmateriale mellem dem, undtagen varer med afsluttende overfladebehandling med zinkstøv (en zinkholdig maling med et indhold af zink på 70 vægtprocent eller derover) og undtagen varer med et substrat af metallisk coating af krom eller tin, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 ("den pågældende vare").
3.4. Samme vare
(21)
Da der ikke indkom bemærkninger til konklusionerne i betragtning 15-18 i forordningen om midlertidig told, bekræftes de foreløbige konklusioner med hensyn til samme vare.
4. DUMPING
(22)
Adskillige kinesiske eksporterende producenter indsendte bemærkninger vedrørende dumping efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger og fremlæggelsen af Kommissionens foreløbige konklusioner vedrørende de kinesiske eksporterende producenter.
4.1. Markedsøkonomisk behandling
(23)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende markedsøkonomisk behandling, bekræftes konklusionerne i betragtning 21-38 i forordningen om midlertidig told. Ingen af de to grupper af samarbejdsvillige eksportører i Kina, som havde anmodet om markedsøkonomisk behandling, kunne godtgøre, at de opfyldte kriterierne for markedsøkonomisk behandling.
4.2. Individuel behandling
(24)
To eksporterende producenter i Kina opfyldte kriterierne for individuel behandling (betragtning 40 i forordningen om midlertidig told). En anden part gentog sin anmodning om at blive indrømmet individuel behandling og individuel undersøgelse. Denne part trak sin anmodning om markedsøkonomisk behandling tilbage, men ønskede stadig at blive indrømmet individuel behandling og individuel undersøgelse. Anmodningen blev betragtet som en anmodning om individuel undersøgelse og indgik derfor i de nævnte anmodninger i betragtning 41 i forordningen om midlertidig told. I henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 5 og 6, anvendes der individuelle toldsatser for indførsel fra eksportører eller producenter, der indrømmes individuel undersøgelse som omhandlet i grundforordningens artikel 17, stk. 3. Som uddybet i betragtning 26-31 blev anmodningen om en individuel told for denne part afvist.
(25)
Da der ikke er fremsat bemærkninger til individuel behandling, bekræftes konklusionerne i betragtning 39-40 i forordningen om midlertidig told.
4.3. Individuel undersøgelse
(26)
Otte eksporterende producenter indgav anmodninger om individuel undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3. Som uddybet i betragtning 41-42 i forordningen om midlertidig told, som hermed bekræftes, blev en eksporterende producent, Union Steel China, som anmodede om markedsøkonomisk behandling, undersøgt ved et kontrolbesøg som led i behandlingen af denne parts anmodning om markedsøkonomisk behandling.
(27)
Hvad angår de øvrige anmodninger om individuel undersøgelse, blev det konkluderet, at det ville være urimeligt byrdefuldt at gennemføre individuelle undersøgelser og forhindre en rettidig afslutning af undersøgelsen. Disse anmodninger blev derfor afvist.
(28)
En part påstod, at dennes anmodning ikke kan betragtes som administrativt belastende, da Kommissionens tjenestegrene efter den foreløbige fase stadig har seks måneder til den endelige fastsættelse. I tidligere undersøgelser har Kommissionens tjenestegrene også indrømmet individuel undersøgelse efter den foreløbige fase.
(29)
En anden part, som allerede er omtalt i betragtning 24, påstod, at virksomheden burde indrømmes individuel undersøgelse, idet den havde indsendt de nødvendige oplysninger inden fristens udløb, og da en anden eksporterende producent, Union Steel China, allerede var blevet indrømmet individuel undersøgelse.
(30)
Beslutningen om at indrømme individuelle undersøgelser træffes fra sag til sag under hensyntagen til antallet af anmodninger og den tid, der er til rådighed, til at behandle disse anmodninger. I betragtning af antallet af anmodninger, den begrænsede tid, der var til rådighed efter behandlingen af de eksporterende producenter i stikprøven og anmodningen om markedsøkonomisk behandling fra den eksporterende producent, som ikke blev inkluderet i stikprøven, og de proceduremæssige frister, der skal overholdes, blev det i den foreliggende sag besluttet, at disse anmodninger ikke kunne accepteres, jf. betragtning 27.
(31)
Som uddybet i betragtning 41 i forordningen om midlertidig told for så vidt angår Union Steel China, var omstændighederne anderledes, da denne virksomhed allerede var blevet kontrolleret som led i behandlingen af virksomhedens anmodning om markedsøkonomisk behandling.
4.4. Normal værdi
4.4.1. Referenceland
(32)
Der blev ikke modtaget nye bemærkninger til valget af Canada som referenceland. Konklusionerne i betragtning 43-49 i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor.
4.4.2. Fastsættelse af den normale værdi
(33)
Den normale værdi blev beregnet på grundlag af data fra den eneste samarbejdsvillige producent i referencelandet (dvs. Canada). Den normale værdi blev derfor fastsat på grundlag af salgspriserne på hjemmemarkedet og den beregnede normale værdi for en canadisk producent af samme vare, jf. betragtning 50-55 i forordningen om midlertidig told.
(34)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner påstod to kinesiske eksporterende producenter, at Kommissionen ikke fremlagde de nødvendige oplysninger vedrørende den normale værdi i referencelandet, navnlig vedrørende de forskellige varetyper, varernes sammenlignelighed, repræsentativitet og justeringer.
(35)
Disse påstande blev delvis accepteret. Kommissionen fremlagde alle de nødvendige oplysninger til de kinesiske eksporterende producenter om data, der anvendes til at beregne normal værdi, som kunne frigives uden at overtræde bestemmelserne i grundforordningens artikel 19, dvs. ved at sikre, at fortrolige oplysninger leveret af den eneste canadiske producent behandles som sådan og ikke fremlægges over for andre parter. Oplysningerne, som blev givet til de eksporterende producenter, gav dem mulighed for at forstå den anvendte metode i tråd med bestemmelserne i grundforordningens artikel 2. Det blev dog konkluderet, at der kunne fremlægges mere detaljerede oplysninger pr. varetype ved at anvende intervaller af hensyn til at respektere de fortrolige oplysninger. Disse oplysninger blev fremlagt i den endelige fremlægning. Der blev desuden fremlagt mere detaljerede oplysninger om, hvorfor visse varetyper ikke var blevet fundet repræsentative, og om omfanget af de justeringer, der blev foretaget til den normale værdi.
(36)
Efter fremlæggelsen af de endelige konklusioner erkendte en part, at der ganske rigtigt var blevet fremlagt mere detaljerede data, men påstod, at visse data stadig manglede navnlig vedrørende de produktionsomkostninger, der blev anvendt til at fastlægge den normale værdi for de varetyper, der ikke solgtes på hjemmemarkedet.
(37)
Til disse varetyper, som ikke solgtes på hjemmemarkedet, anvendte man produktionsomkostningerne til de mest lignende varetyper som grundlag med eventuelle justeringer. Selv om de ikke var identiske med de varetyper, der blev eksporteret af de kinesiske eksporterende producenter, lignede de dog i høj grad de typer, som de kinesiske eksporterende producenter solgte, idet kun tykkelsen af den organiske coating generelt varierede. Forskellene i produktionsomkostningerne blev derfor fundet ubetydelige.
(38)
Kommissionen fremlagde, som den part erkendte i sine bemærkninger, mere detaljerede data i intervaller, herunder data om de produktionsomkostninger, SA&G og fortjeneste i referencelandet, som blev brugt til at beregne den normale værdi, data om omfanget af de generelle justeringer, der blev foretaget til den normale værdi, data om den endelig normale værdi pr. varegruppe, data om repræsentativitet og arten og virkningerne af justeringer, der blev foretaget til den normale værdi.
(39)
Fremlæggelsen af de endelige konklusioner, som blev foretaget i henhold til kravene i grundforordningens artikel 20, gav, iflg. ovenstående, de interesserede parter mulighed for at mulighed for at forstå den anvendte metode i tråd med bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, og alle parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af de endelige konklusioner. Det blev derfor konkluderet, at fremlæggelsen var komplet, og at de interesserede parters ret til forsvar var fuldt ud respekteret.
(40)
En part påstod, at kilden til salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste ikke blev uddybet i de tilfælde, hvor den normale værdi blev beregnet. I betragtning 55 i forordningen om midlertidig told forklares det dog, at man anvendte den canadiske producents SA&G og fortjenstmargenen for de varetyper, der var fortjenstgivende i de tilfælde, hvor den normale værdi skulle beregnes. Salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste baseres, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3, og stk. 6, på referencelandsproducentens verificerede omkostninger og hjemmesalgspriser i almindelig handel.
(41)
På grundlag af ovenstående bekræftes betragtning 50-55 i forordningen om midlertidig told.
4.5. Eksportpris
(42)
I mangel af andre bemærkninger bekræftes betragtning 56 i forordningen om midlertidig told.
4.6. Sammenligning
(43)
To parter påstod, at Kommissionen ikke havde fremlagt tilstrækkelige oplysninger om varetypernes sammenlignelighed og deres repræsentativitet pr. varetype.
(44)
Jf. betragtning 35, fremlagde Kommissionen alle de relevante oplysninger, som den havde, for de kinesiske eksporterende producenter under hensyntagen til bestemmelserne om fortrolighed i grundforordningen. Der blev fremlagt mere detaljerede oplysninger pr. varetype som følge af denne påstand, som blev fremsat efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner, herunder en forklaring på, hvorfor visse varetyper ikke var repræsentative, og hvorfor den normale værdi derfor skulle beregnes.
(45)
Efter kontrolbesøget hos den canadiske referencelandsproducent blev den normale værdi for visse varetyper nedjusteret for forskelle i fysiske egenskaber, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra a), hovedsagelig da det blev konstateret, at den organiske coating, som den canadiske producent anvender til visse varetyper, var af en anden kvalitet end den, der anvendes af de kinesiske eksporterende producenter. Disse justeringer resulterede i en lavere normal værdi de pågældende varetyper.
(46)
En part ønskede at få kendskab til beløbet af hver enkelt justering til den normale værdi. For at respektere de fortrolige data, som den canadiske producent havde indsendt, kunne disse data ikke fremlægges. De samlede procentvise justeringer blev dog opgivet i fremlæggelsen af de endelige konklusioner og viste, at virkningen af justeringerne var ubetydelig.
(47)
De varetyper, der solgtes på hjemmemarkedet, lignede i høj grad de typer, som de kinesiske eksporterende producenter solgte, selv om der jf. betragtning 37 blev fundet enkelte forskelle. Det blev konstateret, at disse varetyper var ens, hvad angår stålkvalitet, substratbredde og -tykkelse, og hvad angår den type metallisk coating, der anvendtes, og massen heraf.
(48)
Hvor det var relevant, blev der foretaget justeringer for forskelle i fysiske egenskaber, jf. betragtning 45, som følge af en forskel i kvaliteten af den anvendte organiske coating ved visse varetyper. For at beregne markedsværdien af denne forskel blev der taget hensyn til den gennemsnitlige omkostningsforskel sammenholdt med den mest lignende varetype og de internationale markedspriser.
(49)
Samme part ønskede at vide, om transport- og forsikringsomkostningerne var inkluderet i SA&G. Det skal bemærkes, at da sammenligningen blev foretaget ab fabrik, var disse omkostninger ikke inkluderet.
(50)
En part påstod, at virksomhedens anmodning om justering af værdien af tre fakturaer burde være blevet taget i betragtning ligesom en bestemt salgstransaktion; påstanden blev ikke taget i betragtning. Denne påstand vedrørte en kompensation, som udbetaltes til en kunde i forbindelse med salg før undersøgelsesperioden, men som blev behandlet som en rabat på værdien af disse tre fakturaer, som blev udstedt i undersøgelsesperioden, hvilket betød, at værdien af disse tre fakturaer blev reduceret. Virksomhedens påstand blev accepteret. Den krævede justering blev foretaget, og den salgstransaktion, som fejlagtigt var blevet udeladt, blev inkluderet i beregningen af eksportprisen.
(51)
I mangel af andre bemærkninger bekræftes konklusionerne i betragtning 57 i forordningen om midlertidig told hermed.
4.7. Dumpingmargen
(52)
I mangel af bemærkninger i denne forbindelse bekræftes metodologien i betragtning 58 og 59 i forordningen om midlertidig told.
(53)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner blev Kommissionen informeret om, at visse handelsselskaber, som ikke producerede den pågældende vare, var blevet nævnt i den dispositive del af forordningen. Disse handelsselskaber er nu blevet slettet fra den dispositive del, og kun de eksporterende producenter er nævnt.
(54)
I betragtning af justeringen af den normale værdi og den meget lille justering af eksportprisen, jf. betragtning 45 og 50, og da der ikke indkom yderligere bemærkninger, udgør de endelige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, EU's grænse, ufortoldet:
Virksomhedens navn
Dumpingmargen (%)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd., Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd., and Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
60,9
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd. og Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.
48,9
Union Steel China
50,9
Andre samarbejdsvillige virksomheder
55,0
Ikke-samarbejdsvillige virksomheder
68,1
(55)
På grundlag af kendsgerningerne i betragtning 60 i forordningen om midlertidig told blev den landsdækkende dumpingmargen for Kina beregnet på grundlag af den højeste dumpingmargen, der var fastlagt for de eksporterende producenters repræsentative varetyper. I betragtning af justeringerne af den normale værdi, jf. betragtning 45, udligningstolden som følge af eksportsubsidier, som er indført på samme vare i den parallelle antisubsidieundersøgelse, og da der ikke indkom andre bemærkninger, blev den landsdækkende dumping fastsat til 68,1 % af cif-prisen, EU's grænse, ufortoldet.
5. SKADE
5.1. EU-produktion og EU-erhvervsgren
(56)
Da der ikke blev fremsat yderligere bemærkninger til EU-produktionen, bekræftes konklusionerne i betragtning 63-64 i forordningen om midlertidig told.
5.2. EU-markedet
(57)
Da der ikke blev fremsat yderligere bemærkninger vedrørende EU-markedet, bekræftes konklusionerne i betragtning 65-69 i forordningen om midlertidig told.
5.3. EU-forbruget
(58)
Efter offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told påpegede enkelte interesserede parter nogle uoverensstemmelser i de offentliggjorte skadesdata. Kommissionen behandlede oplysningerne på ny og reviderede, hvor det var nødvendigt, oplysningerne vedrørende EU-erhvervsgrenen og EU-markedet. Disse revisioner medførte ændringer i visse data for visse år, men tendensen og dermed konklusionerne om disse data er generelt uændrede.
(59)
Efter ovennævnte revision udviklede det samlede EU-forbrug sig således:
2008
2009
2010
UP
Forbrug (tons)
5 197 716
3 879 380
4 548 528
4 811 310
Indeks (2008 = 100)
100
75
88
93
(60)
Det samlede forbrug på EU-markedet svandt med 7 % i den betragtede periode. Mellem 2008 og 2009 var der et fald på ca. 25 %, som overvejende svarede til de globale negative virkninger af den økonomiske krise i især byggeindustrien. Herefter begyndte forbruget igen at stige med 18 procentpoint fra 2009 til UP, men det lå stadig under det oprindelige niveau fra 2008.
(61)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger til EU-forbruget, bekræftes konklusionerne i betragtning 70-72 i forordningen om midlertidig told.
5.4. Import til Unionen og markedsandel
(62)
Importen til Unionen fra Kina udviklede sig som følger i den betragtede periode. Markedsandelene er blevet ændret som følge af ændringerne i forbrugstallene:
2008
2009
2010
UP
Importmængde fra Kina (ton)
472 988
150 497
464 582
702 452
Indeks (2008 = 100)
100
32
98
149
Markedsandel (%)
9,1
3,9
10,2
14,6
Indeks (2008 = 100)
100
43
112
160
Kilde:
Eurostat
(63)
Ændringen i forbrugstallene ovenfor har ændret markedsandelen for importen fra Kina i forhold til de tal, der blev offentliggjort i forordningen om midlertidig told. Tendensen er dog stadig den samme. Markedsandelen for importen fra Kina steg betydeligt fra 9,1 % i starten af den betragtede periode til 14,6 % ved udgangen. Efter et fald i 2009, som afspejlede et markant fald i forbruget som følge af den økonomiske krise, steg importen igen i et meget hurtigt tempo, og markedsandelen steg på et år til 2008-niveau, dvs. til førkriseniveau, og ved udgangen af UP var niveauet betydeligt højere end i 2008.
5.4.1. Importpriser og prisunderbud
(64)
Efter fremlæggelsen anmodede en eksporterende producent om yderligere oplysninger vedrørende beregningen af prisunderbuddet, i tilfælde hvor der ikke var et nøjagtigt match mellem den varetype, der eksporteredes fra Kina, og den varetype, der solgtes på EU-markedet af EU-erhvervsgrenen. Producenten ønskede desuden oplysninger om, hvorvidt der var foretaget justeringer for fysiske forskelle i tilfælde, hvor der ikke var fundet et nøjagtigt match.
(65)
I de tilfælde, hvor der ikke var et nøjagtigt match mellem den eksporterede varetype og den varetype, der solgtes af EU-erhvervsgrenen, sammenlignede Kommissionen den eksporterede varetype med den mest lignende varetype, som solgtes af EU-erhvervsgrenen. I disse tilfælde blev der foretaget en sammenligning med den mest lignende varetype, når den eneste forskel var substrattykkelsen.
(66)
Hvor der var mere end en meget lignende varetype, sammenlignende Kommissionen den eksporterede varetype med den billigste varetype, der solgtes på EU-markedet, uanset om denne billigere varetype havde tykkere eller tyndere substrat. Det blev derfor ikke skønnet nødvendigt at foretage justeringer for fysiske forskelle.
(67)
Da der ikke indkom andre bemærkninger om importprisen og prisunderbuddet, bekræftes betragtning 78-81 i forordningen om midlertidig told.
6. EU-ERHVERVSGRENENS ØKONOMISKE SITUATION
6.1. Indledende bemærkninger
(68)
Da der ikke indkom bemærkninger til de indledende bemærkninger om EU-erhvervsgrenens økonomiske situation, påvirkes konklusionerne i betragtning 82-85 ikke.
6.2. Oplysninger vedrørende EU-erhvervsgrenen som helhed (makroøkonomiske indikatorer)
(69)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner i betragtning 86-92 ajourførte Kommissionen de datakilder, der lå til grund for disse konklusioner. Ajourføringen har ikke i væsentlig grad ændret indikatorerne i forordningen om midlertidig told eller ændret de tendenser, som lå til grund for Kommissionens skadesanalyse. De ajourførte data fremgår af nedenstående:
6.2.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
2008
2009
2010
UP
Produktionsmængde (tons)
4 447 780
3 514 965
3 992 209
4 018 310
Indeks (2008 = 100)
100
79
90
90
Produktionskapacitet (tons)
6 007 536
6 128 301
6 099 587
5 923 311
Indeks (2008 = 100)
100
102
102
99
Kapacitetsudnyttelse (%)
74
57
65
68
Indeks (2008 = 100)
100
77
88
92
Kilde:
Klagen og spørgeskemabesvarelser
(70)
Selv om disse data er ændret en smule, er tendenserne og konklusionerne i betragtning 87 og 88 i forordningen om midlertidig told uændrede og bekræftes derfor. Produktionen faldt markant i 2009, genrejste sig delvist i 2010 og lå stabilt i UP, men dog stadig under 2008-niveauet. Produktionskapaciteten var stabil i den betragtede periode, men kapacitetsudnyttelsen faldt i takt med produktionstendensen.
6.2.2. Salgsmængde, markedsandel og vækst
2008
2009
2010
UP
Salgsmængde (ton)
2 951 468
2 280 304
2 643 923
2 592 540
Indeks (2008 = 100)
100
77
90
88
Markedsandel (%)
56,8
58,8
58,1
53,9
Indeks (2008 = 100)
100
104
102
95
Kilde:
Klagen og spørgeskemabesvarelser
(71)
I 2009 faldt EU-erhvervsgrenens salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder markant med 23 %. I 2010 steg salgsmængden med 13 procentpoint, men faldt derefter med to procentpoint i UP. Konklusionerne i betragtning 90 og 91 i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor.
6.2.3. Beskæftigelse og produktivitet
2008
2009
2010
UP
Beskæftigelse (i FTÆ)
7 088
6 470
6 097
6 046
Indeks (2008 = 100)
100
91
86
85
Produktivitet (ton pr. FTÆ)
627
543
655
665
Indeks (2008 = 100)
100
87
104
106
Kilde:
Klagen, spørgeskemabesvarelser og Eurofer
(72)
Selv om disse data er ændret en smule, bekræftes konklusionerne om beskæftigelsen i betragtning 92 i forordningen om midlertidig told.
6.3. Data vedrørende EU-producenter i stikprøven (mikroøkonomiske indikatorer)
(73)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner i betragtning 93-108 ajourførte Kommissionen de datakilder, der lå til grund for disse konklusioner. Ajourføringen har ikke i væsentlig grad ændret indikatorerne i forordningen om midlertidig told eller ændret de tendenser, som lå til grund for Kommissionens skadesanalyse. De ajourførte data fremgår af nedenstående:
6.3.1. De repræsentative EU-producenters gennemsnitlige enhedspriser
(74)
Efter et fald i enhedsprisen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på 21 % i 2009 og deraf følgende tab begyndte enhedsprisen at stige igen. I 2010 og UP oplevede EU-erhvervsgrenen en stigning i omkostningerne og kunne kun i begrænset omfang øge priserne for at dække dem, kun akkurat nok til at holde rentabiliteten på samme niveau for 2010 og UP. Dette resulterede dog i et yderligere tab af markedsandele, idet de kinesiske importpriser konstant underbød EU-erhvervsgrenens priser.
2008
2009
2010
UP
Enhedspris i EU ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (EUR pr. ton)
1 023
805
911
994
Indeks (2008 = 100)
100
79
89
97
Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/ton)
925
884
893
978
Indeks (2008 = 100)
100
95
97
106
Kilde:
Efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra producenter i stikprøven
6.3.2. Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast
(75)
Denne tabel er gengivet til orientering, da oplysningerne og konklusionerne på grundlag heraf er uændrede.
2008
2009
2010
UP
Rentabilitet ved salg i EU til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætning i forbindelse med salget)
6,7 %
-9,3 %
2,8 %
2,6 %
Indeks (2008 = 100)
100
- 138
41
39
Likviditet (EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Indeks (2008 = 100)
100
64
46
62
Investeringer (EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Indeks (2008 = 100)
100
8
22
27
Investeringsafkast (%)
13,8
-13,9
5,9
6
Indeks (2008 = 100)
100
- 101
43
44
Kilde:
Efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra producenter i stikprøven
6.3.3. Lagerbeholdninger
(76)
Denne tabel er gengivet til orientering, da oplysningerne og konklusionerne på grundlag heraf er uændrede.
2008
2009
2010
UP
Slutlagre (ton)
116 852
97 533
124 848
130 593
Indeks (2008 = 100)
100
83
107
112
Kilde:
Efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra producenter i stikprøven
6.3.4. Beskæftigelse, lønninger og produktivitet
(77)
Denne tabel er gengivet til orientering, da oplysningerne og konklusionerne på grundlag heraf er uændrede.
Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. medarbejder (i EUR, EU-producenter i stikprøven)
60 959
57 892
58 637
62 347
Indeks (2008 = 100)
100
95
96
102
Kilde:
Efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra producenter i stikprøven
6.3.5. Bunden anvendelse og bundet salg
2008
2009
2010
UP
Bunden anvendelse og bundet salg (ton)
1 135 987
914 412
986 386
970 757
Indeks (2008 = 100)
100
80
87
85
Markedsandel (%)
22
24
22
20
Indeks (2008 = 100)
100
108
99
92
Kilde:
Klagen og efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra producenter i stikprøven
2008
2009
2010
UP
Bunden anvendelse og bundet salg (EUR/ton)
962
802
901
965
Indeks (2008 = 100)
100
83
94
100
Kilde:
Efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra producenter i stikprøven
(78)
Til trods for de korrektioner, der blev foretaget i de oplysninger, der blev offentliggjort i forordningen om midlertidig told, er konklusionerne om bunden anvendelse og salg uændrede. Den gennemsnitlige værdi pr. ton af det bundne salg lå stabilt i den betragtede periode og var 3 % lavere end salgsprisen ved salg fra EU-producenterne i stikprøven til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i UP.
6.4. Konklusion om skade
(79)
På dette grundlag bekræftes de foreløbige konklusioner i betragtning 110-113 i forordningen om midlertidig told.
(80)
Efter offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told gav to parter sig til kende og påstod, at der findes nyere og mere relevante data til brug ved fastsættelsen af skade, og at Kommissionen ikke burde have taget 2008 som udgangspunkt for skadesanalysen, men derimod 2009. De påstod, at WTO's retspraksis har fastslået, at nyere data er mere relevante for fastsættelsen af skade end historiske data, og at udkommet af en analyse af en bestemt årrække i høj grad afhænger af, hvilke år der anvendes, da et skifte fra et år til et andet kan give et ganske anderledes resultat. En sammenligning fra 2009 til udgangen af UP viser således en anderledes tendens end sammenligningen fra starten af den betragtede periode til udgangen af UP.
(81)
Denne påstand blev ikke accepteret. Den betragtede periode blev defineret i henhold til almindelige praksis og WTO's anbefalinger som en objektiv periode på tre til fire år, som udløber med udgangen af undersøgelsesperioden, som er en 12-månedersperiode, der udløber så tæt på indledningsdatoen som muligt.
(82)
Selv hvis den betragtede periode var startet i 2009, ville konklusionen om væsentlig skade være gyldig. EU-erhvervsgrenen havde ikke nået sin målfortjeneste i en periode med stigende import til trods for stigende produktionsmængder, salgsmængder og stigende produktivitet. Da forbruget steg efter 2009 blev denne stigning mættet af importen fra Kina og ikke af EU-erhvervsgrenen, som tabte markedsandele fra 2009 til udgangen af UP.
7. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
7.1. Dumpingimportens virkninger
(83)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes de foreløbige konklusioner i betragtning 115-119 i forordningen om midlertidig told.
7.2. Andre faktorers indvirkning
7.2.1. Import fra tredjelande
Land
2008
2009
2010
UP
Sydkorea
Mængde (ton)
228 123
226 568
173 935
237 164
Indeks (2008 = 100)
100
99
76
104
Markedsandel (%)
4,4
5,8
3,8
4,9
Indeks (2008 = 100)
100
133
87
112
Gnms. pris
901
727
846
903
Indeks (2008 = 100)
100
81
94
100
Indien
Mængde (ton)
159 999
149 138
155 384
141 391
Indeks (2008 = 100)
100
93
97
88
Markedsandel (%)
3,1
3,8
3,4
2,9
Indeks (2008 = 100)
100
125
111
95
Gnms. pris
932
667
773
824
Indeks (2008 = 100)
100
72
83
88
Andre lande
Mængde (ton)
249 151
158 461
124 319
167 007
Indeks (2008 = 100)
100
64
50
67
Markedsandel (%)
4,8
4,1
2,7
3,5
Indeks (2008 = 100)
100
85
57
72
Gnms. pris
951
809
924
955
Indeks (2008 = 100)
100
85
97
100
I alt - alle andre tredjelande end Kina
Mængde (ton)
637 274
534 167
453 637
545 562
Indeks (2008 = 100)
100
84
71
86
Markedsandel (%)
12,3
13,8
10,0
11,3
Indeks (2008 = 100)
100
112
81
92
Gnms. pris
929
735
842
898
Indeks (2008 = 100)
100
79
91
97
Kilde:
Eurostat
(84)
Der blev foretaget mindre ændringer af tallene for EU-erhvervsgrenen, hvilket også i mindre grad har påvirket tallene vedrørende markedsandelen for importen fra tredjelande.
(85)
Enkelte interesserede parter anfægtede Kommissionens beslutning om kun at indlede en undersøgelse over for Kina og ikke over for Indien og Sydkorea, selv om importmængden og pristendensen svarede til Kinas.
(86)
Importmængderne fra Indien faldt, jf. betragtning 120-122 i forordningen om midlertidig told, i den betragtede periode, og importen fra Sydkorea steg kun med 4 %. De indiske priser faldt med 12 %, og de sydkoreanske priser var stabile, men var til alle tider højere end de kinesiske priser. Argumentet afvises derfor, da Kommissionen ikke modtog beviser for eller påstande om dumping og deraf følgende skade fra disse lande.
(87)
Konklusionerne i betragtning 120-122 i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor.
7.2.2. EU-erhvervsgrenens eksportresultater
2008
2009
2010
UP
Eksport, Eurostat (ton)
669 790
612 204
580 477
605 760
Indeks (2008 = 100)
100
91
87
90
Gennemsnitspris (EUR/ton)
1 068
937
995
1 092
Indeks (2008 = 100)
100
88
93
102
Eksport fra EU-producenterne i stikprøven
53 542
46 516
48 102
46 228
Indeks (2008 = 100)
100
87
90
86
Gennemsnitlig salgspris (EUR/ton)
1 086
826
984
1 132
Indeks (2008 = 100)
100
76
91
104
Kilde:
Eurostat og verificerede spørgeskemabesvarelser
(88)
Da der ikke indkom bemærkninger om EU-erhvervsgrenens eksportresultater, bekræftes konklusionerne i betragtning 123-124.
7.2.3. EU-erhvervsgrenens import fra Kina
(89)
Visse parter påstod fortsat, at EU-erhvervsgrenens importmængder fra Kina, i modsætning til konklusionen i betragtning 125 i forordningen om midlertidig told, udgjorde 40 % af den samlede import fra Kina. Der blev ikke fremlagt beviser for denne påstand, som ikke kunne bekræftes. Denne påstand afvises derfor.
(90)
Efter fremlæggelsen af de endelige konklusioner påstod en importør, at EU-erhvervsgrenen importerede store mængder af den pågældende vare fra Kina, og fremlagde sine data om videresalg som bevis herfor.
(91)
Det kan ikke benægtes, at EU-erhvervsgrenen har importeret visse mængder af den pågældende vare fra Kina. Men selv med importørens egne data er den påståede mængde under 1 % af den samlede import fra Kina og derfor ubetydelig. EU-erhvervsgrenens import fra Kina udgjorde, jf. betragtning 125 i forordningen om midlertidig told, 2-3 % af den samlede import i undersøgelsesperioden.
(92)
Resultaterne i betragtning 125 i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor.
7.2.4. Bunden anvendelse og bundet salg
(93)
Efter fremlæggelsen af de endelige konklusioner påstod CISA igen, at EU-erhvervsgrenen producerede OCS-produkter til sine forretningsmæssigt forbundne virksomheder i det efterfølgende handelsled til en "subsidieret" pris og derved underbød sine konkurrenter i det pågældende segment. Der blev dog ikke fremlagt beviser, der kunne ændre Kommissionens konklusion i betragtning 127 i forordningen om midlertidig told, nemlig at prisforskellen mellem salget til forretningsmæssigt forbundne og ikke forretningsmæssigt forbundne kunder var lille (2 %), og at dette ikke var et tilfælde af selvforskyldt skade.
(94)
CISA anfægtede desuden oplysningerne om omkostninger efter importen af OCS-produkter og, i forlængelse heraf, prisen på OCS-produkter til forretningsmæssigt forbundne parter. På baggrund af prisen på varmdyppede, galvaniserede coils, en råvare til fremstilling af OCS-produkter, påstod CISA, at omkostningerne til fremstilling af OCS-produkter i undersøgelsesperioden ikke kunne overstige 900 EUR/ton.
(95)
Kommissionen anfægter ikke de data, som CISA har fremlagt vedrørende omkostningerne til produktion af varmdyppede, galvaniserede coils, men produktionsomkostningerne for OCS-produkter blev verificeret hos samtlige EU-producenter i stikprøven. Kommissionen finder det godtgjort, at de samlede produktionsomkostninger (råvarer, bearbejdning, coating, SA&G, finansielle omkostninger m.m.) er som anført i betragtning 74.
(96)
CISA påstod derefter, at salget af OCS-produkter til forretningsmæssigt forbundne parter er tabsgivende og derfor påfører EU-erhvervsgrenen skade. Dette er baseret på en sammenligning af de samlede produktionsomkostninger (978 EUR/ton) og den gennemsnitlige salgspris ved salg til forretningsmæssigt forbundne parter (965 EUR/ton).
(97)
Det er korrekt, at en simpel matematisk udregning viser, at salget til forretningsmæssigt forbundne parter er tabsgivende, men dette ville samtidig betyde, at EU-erhvervsgrenen har de samme SA&G-omkostninger og andre salgsomkostninger på det bundne salg og salget til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder. Salget til forretningsmæssigt forbundne parter foregik dog, jf. betragtning 105 i forordningen om midlertidig told, på grundlag af "kostpris plus avance-metoden", og EU-erhvervsgrenen kunne derfor dække sine omkostninger på dette salg.
(98)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til dette punkt, bekræftes konklusionerne i betragtning 126-127 i forordningen om midlertidig told.
7.2.5. Den økonomiske krise
(99)
Efter fristen for indsendelse af bemærkninger til de endelige konklusioner bemærkede en part den annoncerede lukning af en fabrik i Belgien, og at force majeure vanskeliggjorde en normal produktion og afsendelse af varer fra andre produktionsanlæg i Belgien. Den interesserede part påstod, at dette viser, at der ikke er forsyningssikkerhed i EU af OCS-produkter, og at man derfor burde give importører og brugere lov til frit at indkøbe deres OCS-produkter fra EU og Kina.
(100)
Disse påstande blev afvist. Da kapacitetsudnyttelsen er lav i EU, er det ikke et spørgsmål om leverancer, da EU-erhvervsgrenen har en passende kapacitet til rådighed. De produktionsanlæg, der blev lukket i Belgien, producerede under alle omstændigheder ikke OCS-produkter. Forsyningssikkerhed er naturligvis vigtig, men målet med den foreslåede told i denne procedure er ikke at bremse leveringen af OCS-produkter fra Kina, men blot at forhindre, at leveringerne dumpes på EU-markedet.
(101)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til dette punkt, bekræftes konklusionerne i betragtning 128-129 i forordningen om midlertidig told hermed.
7.2.6. Strukturbestemt overkapacitet
(102)
Visse parter påstod yderligere, at EU-producenterne havde en strukturbestemt overkapacitet, som var større en det samlede EU-forbrug. Denne påstand blev allerede fremsat på et tidligere tidspunkt og blev behandlet i betragtning 130-132 i forordningen om midlertidig told. Da der ikke blev fremlagt yderligere beviser til dette punkt, bekræftes konklusionerne i nævnte betragtninger.
7.2.7. Stigning i produktionsomkostningerne
(103)
Visse parter påstod, at en kilde til EU-producenternes skade var en stigning i deres produktionsomkostninger i hele den betragtede periode. Ovenstående data viser, at produktionsomkostningerne i gennemsnit kun steg med 6 %. Uden dumpingimport fra Kina burde EU-erhvervsgrenen have været i stand til at vælte denne stigning over på sine kunder, men priserne faldt med 3 %. Påstanden om, at produktionsomkostningerne forvoldte skade, afvises derfor.
7.3. Konklusion om årsagssammenhæng
(104)
På baggrund af ovenstående opretholdes de foreløbige konklusioner i betragtning 133-136 i forordningen om midlertidig told, med hensyn til at dumpingimporten fra Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6. De foreløbige konklusioner om virkningen af de andre kendte faktorer, som kunne have forvoldt skade for EU-erhvervsgrenen, blev også bekræftet: Disse faktorer synes ikke at være af en sådan beskaffenhed, at de bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
8. UNIONENS INTERESSER
8.1. EU-erhvervsgrenen
(105)
Der blev ikke fremlagt nye bemærkninger eller oplysninger vedrørende EU-producenternes interesser efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner. Betragtning 138-143 i forordningen om midlertidig told om disse gruppers interesse bekræftes derfor.
8.2. Importører, forhandlere og brugere
(106)
Der blev modtaget bemærkninger fra importører og andre interesserede parter efter fremlæggelsen af de endelige konklusioner, men der blev ikke modtaget nye bemærkninger eller oplysninger vedrørende importørernes, forhandlernes og brugernes interesser. De foreløbige konklusioner i betragtning 144-152 i forordningen om midlertidig told om disse parters interesse bekræftes derfor.
8.3. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(107)
I lyset af ovenstående bekræftes de foreløbige konklusioner om Unionens interesser, dvs. at der ikke er tvingende grunde til ikke at indføre endelige foranstaltninger over for importen af OCS-produkter med oprindelse i Kina.
9. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
9.1. Skadestærskel
(108)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner påstod to interesserede parter, at de fremlagte data ikke indeholdt tilstrækkelige oplysninger og uddybninger om beregning af underbud og underbudsmargener. Visse værdier blev, jf. uddybningen i fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner, ikke fremlagt af fortrolighedshensyn, da den pågældende model kun fremstilles af en eller to EU-producenter. Intervallerne for disse modeller blev fremlagt i fremlæggelsen af de endelige konklusioner.
(109)
Interesserede parter anfægtede også, at man brugte EU-erhvervsgrenens målfortjeneste på 6,7 % til at beregne skadesmargenen. De påstod, at en sådan fortjeneste var overdrevet og urealistisk i lyset af det nuværende økonomiske klima, og at 2008 ikke var et repræsentativt år for fortjenesten, idet det var et ekstraordinært år for stålindustrien.
(110)
Denne påstand afvises. For det første var rentabiliteten for OCS-produkter faktisk højere før 2008 end i 2008, hvilket modsiger påstanden om, at 2008 var et ekstraordinært år. For det andet er målfortjenesten den fortjenesten, der kan opnås uden dumpingimport. 2008 var det sidste år, hvor EU-erhvervsgrenen endnu ikke var påvirket af dumpingimportens fulde virkninger, og det er derfor et passende grundlag for at fastsætte målfortjenesten.
(111)
Efter fremlæggelsen af de endelige konklusioner anfægtede interesserede parter igen brugen af en målfortjeneste på 6,7 % for EU-erhvervsgrenen og beskrivelsen af 2008 som et repræsentativt år for rentabiliteten. Denne påstand blev afvist, da der ikke foreligger bevis for, hvad EU-erhvervsgrenens fortjeneste ville have været i 2008 uden den finansielle krise. Deres påstand om, at EU-erhvervsgrenens fortjeneste i 2008 blev påvirket af den finansielle krise, hvilket gjorde 2008 til et usædvanligt år, syntes at pege i retning af argumentet om, at fortjenesten i 2008 var lavere, end erhvervsgrenen kunne forvente i et normalt år.
(112)
Interesserede parter påpegede også, at importmængderne fra Kina var på deres laveste i 2009 og ikke i 2008. Da EU-erhvervsgrenen ikke var rentabel i 2009, er det dog umuligt at anvende data for 2009 til at fastsætte en målfortjeneste for EU-erhvervsgrenen.
(113)
CISA påstod desuden, at fortjenesten ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i 2008 ikke kunne anvendes som målfortjeneste, idet året udviser den største prisforskel mellem salg til forretningsmæssigt forbundne og ikke forbundne kunder. Denne påstand blev afvist, da prisforskellen ikke er relevant for beregningen af fortjenesten på salget til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder.
(114)
CISA foreslog derefter, at målfortjenesten for salg af OCS-produkter til ikke forretningsmæssigt forbundne parter i Unionen baseres på den gennemsnitlige samlede fortjeneste for den multinationale virksomhed ArcelorMittal for 2010 og 2011. Dette blev afvist som en pålidelig kilde til fortjenesten på OCS-produkter i Unionen uden dumpingimport, da fortjenesten for hele den verdensomspændende ArcelorMittal-gruppe tydeligvis ikke er repræsentativ for fortjenesten ved salg af OCS-produkter i Unionen.
(115)
Interesserede parter anfægtede også de omkostninger efter importen, som blev anvendt til at beregne den midlertidige told, idet de var baseret på data fra kun én importør. Kommissionen verificerede endnu en importør på et senere tidspunkt, og dennes data er nu blevet anvendt til at beregne omkostningerne efter importen. Ved at anvende et gennemsnit af de to virksomheder, er omkostningerne nu faldet en anelse, hvilket har ført til en tilsvarende stigning i skadesmargenerne.
(116)
En interesseret part anfægtede Kommissionens metode til beregning af underbudsmargenen. Denne anfægtelse var dog baseret på en fejlagtig antagelse af, at Kommissionen havde beregnet underbudsmargenen ved at trække EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige fortjeneste i UP (2,6 %) fra markedsprisen for at komme til "nulpunktsniveauet" (dvs. en pris, der ikke medfører fortjeneste) og derefter lægge målfortjenesten til dette nulpunktsniveau.
(117)
Kommissionen beregnede underbudsmargenen ved at lægge målfortjenesten til produktionsomkostningerne for hver varetype. Den metode, som den interesserede part foreslog, er fejlagtig, da den gennemsnitlige fortjeneste på 2,6 % ikke automatisk blev opnået ved hvert salg af hver model for samtlige virksomheder, hvis data blev anvendt.
(118)
En interesseret part anfægtede desuden Kommissionens skadesberegninger. Da denne part ikke havde fuld adgang til de data, som Kommissionen anvendte til at beregne skadesmargenen, forsøgte parten selv at beregne margenen på grundlag af dennes opfattelse af prisforskellen på markedet mellem produkter med aluminium-zinklegeringer og med zinksubstrat, som blev beregnet til 50 USD/ton. Denne "nyberegning" på grundlag af ufuldstændige data resulterede i en lavere skadesmargen end den, som Kommissionen havde beregnet og fremlagt for parterne.
(119)
Disse påstande blev derfor afvist, da den påstående prisforskel efter en analyse af de samlede data fra både de eksporterende producenter og EU-erhvervsgrenen ikke kunne påvises. Det skal således understreges, at de data, som den interesserede part anvendte, var ufuldstændige og derfor ikke kunne betragtes som pålidelige til at genskabe Kommissionens skadesberegninger.
(120)
Konklusionerne i betragtning 154-158 i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor.
9.2. Endelige foranstaltninger
(121)
I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør der indføres endelig antidumpingtold på importen af OCS-produkter med oprindelse i Kina svarende til enten dumpingmargenen eller skadestærsklen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told. I det foreliggende tilfælde bør toldsatsen derfor fastsættes på samme niveau som den konstaterede skadestærskel.
(122)
Syv virksomheder uden for stikprøven samarbejdede med antidumpingundersøgelsen, men ikke den parallelle antisubsidieundersøgelse. Disse virksomheder pålægges en nultold. I antisubsidieundersøgelsen pålægges disse virksomheder resttolden.
(123)
For at sikre lige behandling af nye eksporterende producenter og de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, bør der fastsættes bestemmelser om, at den vejede gennemsnitlige told, der indføres for sidstnævnte virksomheder, også skal gælde for nye producenter, som ellers ikke ville være berettiget til en genoptagelse af undersøgelsen i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 4, da artikel 11, stk. 4 ikke finder anvendelse, når der er benyttet stikprøver ved undersøgelsen.
(124)
Ud fra ovenstående fastsættes tolden til følgende:
Virksomhedens navn
Subsidie-margen (%)
Dumping-margen (%)
Skades-margen (%)
Udlignings-told (%)
Anti-dumpingtold (%)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd., Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd., and Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
29,7
60,9
55,8
29,7
26,1
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd. og Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.
23,8
48,9
29,7
23,8
5,9
Union Steel China
26,8
50
13,7
13,7
0
Andre samarbejdsvillige virksomheder i antidumpingundersøgelsen (undtagen de virksomheder, der er pålagt resttold i henhold til den parallelle gennemførelsesforordning (EU) nr. 215/2013 vedrørende antisubsidie) (3)
26,8
55,0
43,0
26,8
16,2
Ikke-samarbejdsvillige virksomheder
44,7
68,1
58,3
44,7
13,6
10. ENDELIG OPKRÆVNING AF DEN MIDLERTIDIGE TOLD
(125)
På grund af størrelsen af de konstaterede dumpingmargener og omfanget af den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, og under hensyntagen til at der ikke var blevet indført foranstaltninger i den parallelle antisubsidieundersøgelse, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, indført ved forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt med et beløb svarende til den midlertidige told. Under disse omstændigheder bør den midlertidige told på de satser, der er fastsat i artikel 1, stk. 2, i forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt. Beløb, der var stillet som sikkerhed for varer med et substrat med metallisk coating af krom eller tin, bør frigives -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af visse stålprodukter, der er overtrukket med organisk materiale, dvs. fladvalsede produkter af ulegeret og legeret stål (ikke rustfrit stål), der er malet, lakeret eller overtrukket med plast på mindst én side, eksklusive såkaldte "sandwichpaneler" af den art, der anvendes til bygninger og består af to ydre metalplader med en stabiliserende kerne af isoleringsmateriale mellem dem, undtagen varer med afsluttende overfladebehandling med zinkstøv (en zinkholdig maling med et indhold af zink på 70 vægtprocent eller derover) og undtagen varer med et substrat af metallisk coating med krom eller tin med oprindelse i Folkerepublikken Kina, som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00 og ex 7226 99 70 (Taric-kode 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 og 7226997091).
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende:
Virksomhed
Told (%)
Taric-tillægs kode
Union Steel China
0
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd., Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd., and Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
26,1
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd. og Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.
5,9
B313
Angang Steel Company Limited
16,2
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd.
0
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd
0
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
16,2
B317
Changshu Everbright Material Technology Co. Ltd.
16,2
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co. Ltd.
16,2
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co.Ltd.
0
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.
16,2
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.
0
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.
0
B323
Jigang Group Co., Ltd.
16,2
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
16,2
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
16,2
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd.
16,2
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.
16,2
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.
16,2
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.
16,2
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
16,2
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.
0
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.
0
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
16,2
B334
Alle andre virksomheder
13,6
B999
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
De beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til forordning (EU) nr. 845/2012, opkræves endeligt med et beløb svarende til den midlertidige told, der blev indført i henhold til artikel 1 i nævnte forordning. Beløb, der var stillet som sikkerhed for varer med et substrat med metallisk coating af krom eller tin, bør frigives.
Artikel 3
Hvis producenter i Kina over for Kommissionen fremlægger tilstrækkelig dokumentation for, at de ikke eksporterede de pågældende varer, jf. artikel 1, stk. 1, med oprindelse i Folkerepublikken Kina i undersøgelsesperioden (den 1. oktober 2010 til den 30. september 2011), at virksomheden ikke er forretningsmæssigt forbundet med eksportører eller producenter, der er omfattet af de foranstaltninger, der er indført ved denne forordning, og at den faktisk har eksporteret de pågældende varer eller har indgået en uigenkaldelig kontraktlig forpligtelse til at eksportere en væsentlig mængde til Unionen efter undersøgelsesperioden, kan Rådet ved simpelt flertal efter forslag fremsat af Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg ændre artikel 1, stk. 2, og lade den pågældende producent omfatte af den told, der finder anvendelse for de samarbejdsvillige producenter, der ikke indgik i stikprøven.
Artikel 4
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 11. marts 2013.
32013R0214
L 073/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 214/2013
od 11. ožujka 2013.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih organski prevučenih proizvoda od čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. i članak 14. stavak 1.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
1.1. PRIVREMENE MJERE
(1)
Europska komisija („Komisija”) je Uredbom (EU) br. 845/2012 (2) („Privremena uredba”) uvela privremenu antidampinšku pristojbu („privremene mjere”) na uvoz određenih organski prevučenih proizvoda od čelika („OCS”) podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”).
(2)
Postupak je pokrenut nakon pritužbe koju je 7. studenoga 2011. podnio Eurofer („podnositelj pritužbe”) u ime proizvođača koji predstavljaju veći udio, u ovom slučaju više od 70 %, ukupne proizvodnje OCS-a u Uniji. Pritužba je sadržavala dokaze prima facie o dampingu OCS-a i o materijalnoj šteti koja je posljedica toga, što se smatralo dostatnim opravdanjem za pokretanje postupka.
2. NAKNADNI POSTUPAK
(3)
Nakon objave bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih se odlučilo uvesti privremene antidampinške mjere („privremena objava”), nekoliko zainteresiranih strana podnijelo je pisane podneske u kojima su obznanile svoje stavove o privremenim nalazima. Stranama koje su to zatražile omogućena je rasprava.
(4)
Komisija je nastavila tražiti i provjeravati sve podatke koje je smatrala potrebnima za svoje konačne nalaze. Naknadni posjeti radi provjere provedeni su u prostorima sljedećeg trgovačkog društva:
-
Macrometal, Hamburg.
(5)
Nakon toga su sve strane obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti uvođenje konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih organski prevučenih proizvoda od čelika podrijetlom iz NRK-a i konačna naplata iznosa osiguranih putem privremene pristojbe („konačna objava”). Svim stranama dano je razdoblje unutar kojega su mogle dati komentar na konačnu objavu.
(6)
Komentari zainteresiranih strana razmatrani su i, prema potrebi, uzeti u obzir.
2.1. Razdoblje ispitnog postupka
(7)
Kako je određeno u uvodnoj izjavi 12. Privremene uredbe, ispitni postupak u vezi s dampingom i štetom obuhvatio je razdoblje od 1. listopada 2010. do 30. rujna 2011. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od siječnja 2008. do kraja RIP-a („razmatrano razdoblje”).
3. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
3.1. Zahtjevi za isključivanje proizvoda
(8)
U uvodnim izjavama 19. i 20. Privremene uredbe navedeno je da je Komisija primila nekoliko zahtjeva za isključivanje proizvoda i da nije bilo zaključaka do trenutka objave Privremene uredbe.
(9)
Nakon objave privremenih nalaza primljeno je još zahtjeva koji su analizirani kako slijedi:
3.1.1. OCS s metalnim premazom od kroma ili kositra
(10)
Korisnik OCS-a predao je zahtjev za isključivanje OCS-a s podlogom s metalnim premazom od kroma ili kositra iz opsega proizvoda. Ispitnim postupkom utvrđeno je da metalni premaz od kroma ili kositra čini tu vrstu proizvoda fizički i kemijski drukčijom od OCS-a u ispitnom postupku. OCS s podlogom s metalnim premazom od kroma ili kositra gotovo se isključivo koristi u pakiranju hrane i industriji kabela. Industrija Unije također je objasnila da joj namjera nije bila uvrstiti taj proizvod u opseg proizvoda. Zato je OCS s podlogom s metalnim premazom od kroma ili kositra isključen iz opsega proizvoda ovog ispitnog postupka.
(11)
Kinesko udruženje za željezo i čelik (China Iron and Steel Association - „CISA”), dva uvoznika i jedan korisnik predložili su isključivanje četiri ostale vrste proizvoda. Ti su zahtjevi analizirani i odbačeni kako je dolje navedeno.
3.1.2. Toplo valjane ploče sa zaštitnom temeljnom bojom, bez obzira na to je li organska ili anorganska
(12)
Taj je zahtjev odbačen jer ti proizvodi nisu obuhvaćeni oznakama KN u ispitnom postupku. Bojenje ili premazivanje samo je za zaštitu od hrđe i ti su proizvodi stoga obuhvaćeni tarifnim brojem KN 7208, a ne tarifnim brojem KN 7210. Toplo valjane ploče sa zaštitnom temeljnom bojom, bez obzira na to je li organska ili anorganska, nisu uključene u opseg proizvoda te se stoga ne mogu izdvojiti iz njega.
3.1.3. OCS s podlogom debljine između 0,6 i 2,0 mm
(13)
CISA i dva uvoznika zatražila su isključivanje OCS-a s podlogom debljine između 0,6 i 2,0 mm, koji predstavlja 5 - 10 % uvoza iz Kine, navodeći da izravna konkurencija između kineskog uvoza i proizvodnje industrije Unije postoji samo za OCS s podlogom debljine između 0,25 i 0,6 mm.
(14)
Taj je zahtjev odbačen s obzirom na to da kineski izvoznici i industrija Unije proizvode i prodaju OCS s podlogom debljine između 0,6 i 2,0 mm te da stoga ti proizvodi očito međusobno konkuriraju. Nisu dostavljeni nikakvi dokazi koji pokazuju da OCS s podlogom debljine preko 0,6 mm ne konkurira OCS-u s podlogom debljine manje od 0,6 mm i da stoga predstavlja drukčiju vrstu proizvoda. OCS s podlogom debljine manje i veće od 0,6 mm ima jednaka osnovna fizička i tehnička svojstva i jednaku krajnju svrhu te stoga predstavlja isti proizvod.
3.1.4. OCS s podlogom prevučenom slitinom aluminija i cinka
(15)
Dva su uvoznika tvrdila da samo četiri proizvođača iz Unije imaju licencu za proizvodnju te vrste proizvoda te da ga je samo jedno trgovačko društvo de facto proizvodilo. Također su tvrdili da se taj proizvod razlikuje od OCS-a obloženog cinkom u pogledu svojstava proizvoda.
(16)
Ovaj zahtjev je odbačen jer su te dvije vrste proizvoda međusobno zamjenljive i koriste se u jednake svrhe. Osim toga, najmanje su dva proizvođača iz Unije koja surađuju proizvodila ovu vrstu proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka. Trebalo bi napomenuti da je samo jedan kineski proizvođač izvoznik koji surađuje izvozio tu vrstu proizvoda u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka.
3.1.5. OCS s podlogom prevučenom slitinom cinka
(17)
Zahtjev je odbačen jer je, unatoč tvrdnji jednog korisnika, taj proizvod u značajnim količinama proizvodilo i prodavalo nekoliko proizvođača iz Unije te ima ista bitna fizička i tehnička svojstva i krajnje namjene kao i ostale vrste OCS-a.
3.2. Zahtjev za uključivanje proizvoda
(18)
Nakon objave privremenih nalaza, jedno udruženje zatražilo je da se OCS s metalnim premazom od kroma ili kositra, razvrstan prema oznakama TARIC 7210122010 i 7210500010, uključi u opseg proizvoda. Zahtjev je odbačen jer te oznake nisu uključene u početnu pritužbu i proizvodi obuhvaćeni tim oznakama imaju različita fizička i tehnička svojstva od proizvoda obuhvaćenih pritužbom.
3.3. Dotični proizvod
(19)
S obzirom na isključivanje OCS-a s metalnim premazom od kroma ili kositra, privremeni nalazi u pogledu dotičnog proizvoda, navedeni u uvodnim izjavama 13. i 14. Privremene uredbe izmijenjeni su tim isključivanjem.
(20)
Dotični proizvod stoga su organski prevučeni proizvodi od čelika („OCS”), tj. plosnati valjani proizvodi od nelegiranog i legiranog čelika (ne uključujući nehrđajući čelik) koji su obojeni, lakirani ili prevučeni plastikom barem s jedne strane, bez takozvanih „panel-ploča” vrste koja se koristi u građevini i koji se sastoje od dva vanjska lima i stabilizirajuće jezgre od izolacijskog materijala spojenog u sendvič između njih, te bez proizvoda čiji je završni premaz od cinkove prašine (boja bogata cinkom s masenim udjelom cinka od 70 % ili više), te isključujući proizvode s podlogom s metalnim premazom od kroma ili kositra, trenutačno obuhvaćene oznakama KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70, podrijetlom iz Narodne Republike Kine („dotični proizvod”).
3.4. Istovjetni proizvod
(21)
Budući da nisu zaprimljeni nikakvi komentari u vezi zaključaka navedenih u uvodnim izjavama od 15. do 18. Privremene uredbe, potvrđuju se privremeni nalazi u vezi s istovjetnim proizvodom.
4. DAMPING
(22)
Nekoliko kineskih proizvođača izvoznika predalo je komentare o dampingu nakon uvođenja privremenih mjera i objave Komisijinih privremenih nalaza kineskim proizvođačima izvoznicima.
4.1. Tretman tržišnoga gospodarstva („MET”)
(23)
U nedostatku komentara u vezi primjene MET-a, potvrđuju se uvodne izjave od 21. do 38. Privremene uredbe. Ni jedna od dvije grupacije izvoznika koji surađuju u NRK-u te su zatražili primjenu MET-a nije uspjela pokazati da udovoljavaju kriterijima za odobravanje MET-a.
4.2. Individualni tretman („IT”)
(24)
Dva proizvođača izvoznika u NRK-u udovoljavala su kriterijima za odobravanje primjene IT-a (uvodna izjava 40. Privremene uredbe). Druga je strana ponovila svoje zahtjeve za odobravanje primjene IT-a i individualnog ispitivanja. Štoviše, ta je strana povukla svoj zahtjev za primjenu MET-a, ali zadržala zahtjev za odobravanje IT-a i individualnog ispitivanja. Taj se zahtjev smatrao zahtjevom za individualno ispitivanje stoga je uključen u zahtjev spomenut u uvodnoj izjavi 41. Privremene uredbe. U skladu s člankom 9. stavkom 5. i člankom 9. stavkom 6. Osnovne uredbe, na uvoz koji ostvare svi izvoznici ili proizvođači kojima se odobri individualno ispitivanje primjenjuju se pojedinačne pristojbe, kako je predviđeno člankom 17. stavkom 3. Osnovne uredbe. Kako je detaljnije opisano u donjim uvodnim izjavama od 26. do 31., zahtjev za individualnu pristojbu ove strane je odbačen.
(25)
U izostanku drugih komentara u vezi IT-a, potvrđuju se uvodne izjave od 39. do 40. Privremene uredbe.
4.3. Individualni ispitivanje („II”)
(26)
Zahtjeve za individualno ispitivanje predalo je osam proizvođača izvoznika prema članku 17. stavku 3. Osnovne uredbe. Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 41. i 42. Privremene uredbe, koja se ovim potvrđuje, jedan proizvođač izvoznik, Union Steel China, koji je zatražio primjenu MET-a, ispitan je u okviru ispitivanja zahtjeva za primjenu MET-a.
(27)
U pogledu svih ostalih zahtjeva za individualno ispitivanje, zaključeno je da bi individualna ispitivanja bila bespotrebno teška te bi spriječila pravovremeno dovršavanje ispitnog postupka. U skladu s tim, ti zahtjevi nisu prihvaćeni.
(28)
Jedna je strana tvrdila da se njezin zahtjev ne može smatrati administrativno teškim, jer službe Komisije nakon privremene faze još imaju šest mjeseci prije konačnog utvrđivanja. Također, u nedavnom postupku službe Komisije su odobrile individualno ispitivanje nakon privremene faze.
(29)
Druga strana, već navedena u gornjoj uvodnoj izjavi 24., tvrdila je da bi joj trebalo odobriti individualno ispitivanje jer je predala potrebne podatke unutar zadanih vremenskih okvira te zato što je individualno ispitivanje već odobreno drugom proizvođaču izvozniku, Union Steel China.
(30)
Odluke hoće li se individualna ispitivanja prihvatiti ili ne donose se na osnovi pojedinačnog slučaja pri čemu se uzima u obzir broj poslanih zahtjeva i dostupno vrijeme za ocjenu tih zahtjeva. U ovom slučaju, u pogledu broja poslanih zahtjeva, ograničenog dostupnog vremena nakon ispitivanja proizvođača izvoznika u uzorku i zahtjeva za MET proizvođača izvoznika koji nije uključen u uzorak te postupovnih rokova koje je trebalo poštovati, odlučeno je da se ti zahtjevi ne mogu prihvatiti, kako je određeno gornjom uvodnom izjavom 27.
(31)
Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 41. Privremene uredbe, u pogledu društva Union Steel China okolnosti su se razlikovale jer je to trgovačko društvo već pregledano u okviru ispitivanja njegova zahtjeva za primjenu MET-a.
4.4. Uobičajena vrijednost
4.4.1. Analogna zemlja
(32)
Nisu primljeni nikakvi daljnji komentari u pogledu izbora Kanade kao analogne zemlje. Stoga se potvrđuju uvodne izjave od 43. do 49. Privremene uredbe.
4.4.2. Određivanje uobičajene vrijednosti
(33)
Uobičajena vrijednost izračunana je na temelju podataka koje je dostavio jedini proizvođač koji surađuje u analognoj zemlji (odnosno Kanadi). Dakle, uobičajena vrijednost utvrđena je na temelju cijena domaće prodaje i izračunane uobičajene vrijednosti jednog proizvođača istovjetnog proizvoda kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 50. do 55. Privremene uredbe.
(34)
Nakon privremene objave dva kineska proizvođača izvoznika tvrdila su da Komisija nije pružila potrebne informacije u vezi s uobičajenom vrijednošću u analognoj zemlji, a posebno u pogledu različitih vrsta proizvoda, usporedivosti proizvoda, reprezentativnosti i prilagodba.
(35)
Te su tvrdnje djelomično prihvaćene. Komisija je dostavila kineskim proizvođačima izvoznicima sve odgovarajuće podatke o korištenim podacima prilikom izračuna uobičajene vrijednosti koji se mogu objaviti bez kršenja odredaba članka 19. Osnovne uredbe, odnosno istodobno osiguravajući da se svi povjerljivi podaci koje je predočio jedini kanadski proizvođač tretiraju kao takvi te da se ne otkrivaju drugim stranama. Podaci predočeni proizvođačima izvoznicima omogućili su im razumijevanje metodologije koja se primjenjuje u skladu s odredbama članka 2. Osnovne uredbe. No, utvrđeno je da je bilo moguće pružiti detaljnije podatke po vrsti proizvoda korištenjem raspona kako bi se poštovala povjerljivost podataka. Ti su podaci pruženi u konačnoj objavi. Osim toga pruženi su detaljniji podaci o tome zašto je utvrđeno da neke vrste proizvoda nisu reprezentativne te o razini prilagodbe uobičajene vrijednosti.
(36)
Nakon konačne objave jedna je strana priznala da su doista pruženi detaljniji podaci, ali je tvrdila da neki podaci i dalje nedostaju, posebno u pogledu razine troška proizvodnje korištene u izračunu uobičajene vrijednosti za te vrste proizvoda koje se nisu prodavale na domaćem tržištu.
(37)
Za te vrste proizvoda koje nisu prodavane na domaćem tržištu trošak proizvodnje najsličnijih vrsta proizvoda korišten je kao osnova te je prilagođen prema potrebi. Iako ti proizvodi nisu bili istovjetni onima koje su izvozili kineski proizvođači izvoznici, bili su jako slični vrstama koje prodaju kineski proizvođači izvoznici s obzirom na to da su se općenito razlikovali samo u debljini i organskom premazu. U skladu s tim je utvrđeno da su razlike u trošku proizvodnje manje.
(38)
Kako je ta strana priznala u svom podnesku, u konačnoj objavi Komisija je pružila detaljnije podatke predstavljene u rasponima, uključujući podatke o trošku proizvodnje, trošku POA i dobiti analogne zemlje korištene za izračun uobičajene vrijednosti, podatke vezane uz ukupnu razinu prilagodba uobičajene vrijednosti, podatke vezane uz konačnu uobičajenu vrijednost po skupini vrsta proizvoda, podatke vezane uz reprezentativnost i učinke prilagodba uobičajene vrijednosti.
(39)
Kako slijedi iz gore navedenog, konačna objava, obavljena u skladu sa zahtjevima članka 20. Osnovne uredbe, omogućila je zainteresiranim stranama da detaljno shvate korištenu metodologiju u skladu s odredbama iz članka 2. Osnovne uredbe i sve su strane dobile priliku komentirati konačnu objavu. Dakle, zaključuje se da je objava bila potpuna i da su prava na obranu zainteresiranih strana u potpunosti poštovana.
(40)
Jedna je strana tvrdila da je izvor prodajnih, općih i administrativnih troškova i dobiti u slučajevima u kojima je izračunana uobičajena cijena ostao neobjašnjen. No, u uvodnoj izjavi 55. Privremene uredbe je objašnjeno da su u slučajevima kada je trebalo izračunati uobičajenu vrijednost, korišteni prodajni, opći i administrativni troškovi kanadskog proizvođača i profitna marža kanadskog proizvođača za vrste proizvoda za koje je utvrđeno da su profitabilne. U skladu s člankom 2. stavkom 3. i člankom 2. stavkom 6. Osnovne uredbe, prodajni, opći i administrativni troškovi te dobit temeljeni su na provjerenim troškovima i provjerenoj domaćoj prodaji u uobičajenom tijeku trgovine proizvođača iz analogne zemlje.
(41)
U svjetlu gore navedenog, potvrđuju se uvodne izjave od 50. do 55. Privremene uredbe.
4.5. Izvozna cijena
(42)
U nedostatku bilo kakvih komentara, potvrđuje se uvodna izjava 56. Privremene uredbe.
4.6. Usporedba
(43)
Dvije su strane tvrdile da Komisija nije pružila dovoljno podataka u pogledu usporedivosti vrste proizvoda i njihove reprezentativnosti na razini vrste proizvoda.
(44)
Kako je objašnjeno u gornjoj uvodnoj izjavi 35., Komisija je kineskim proizvođačima izvoznicima pružila sve odgovarajuće podatke koje je mogla pružiti, uzimajući u obzir odredbe o povjerljivosti u Osnovnoj uredbi. Detaljniji podaci po vrsti proizvoda uistinu su pruženi na temelju te tvrdnje nakon privremene objave, uključujući razloge zašto za neke vrste proizvoda nije utvrđeno da su reprezentativni i, u skladu s time, zašto je trebalo izračunati uobičajenu vrijednost.
(45)
Nakon posjeta radi provjere proizvođaču iz analogne zemlje Kanade, uobičajene vrijednosti za neke vrste proizvoda prilagođene su prema dolje zbog razlika u fizičkim svojstvima u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (a) Osnovne uredbe, uglavnom jer je utvrđeno da je organski premaz koji je koristio kanadski proizvođač u pogledu nekih vrsta proizvoda bio različite kvalitete od onog koji su koristili kineski proizvođači izvoznici. Te su prilagodbe kao posljedicu imale nižu uobičajenu vrijednost za dotične vrste proizvoda.
(46)
Jedna je strana zatražila iznose svih prilagodbi uobičajene vrijednosti. Kako bi se poštovala povjerljivost podataka koje je pružio kanadski proizvođač, nije bilo moguće pružiti te podatke. No, ukupni postotak prilagodba otkriven je u konačnoj objavi te je pokazao da je utjecaj prilagodba bio neznatan.
(47)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 37., u slušaju utvrđenih razlika, vrste proizvoda prodavane na domaćem tržištu ipak su vrlo nalikovale vrstama koje su prodavali kineski proizvođači izvoznici. Utvrđeno je da su te vrste proizvoda slične u pogledu kvalitete korištenog čelika, širine podloge i debljine podloge te vrste i mase korištenog metalnog premaza.
(48)
Kada je to bilo primjereno, izvršena je prilagodba cijene u slučaju razlika u fizičkim svojstvima, kako je određeno gornjom uvodnom izjavom 45., zbog razlike u kvaliteti organskog premaza korištenog u pogledu nekih vrsta proizvoda. Kako bi se ocijenila tržišna vrijednost razlike, uzeta je u obzir prosječna razlika u trošku u usporedbi s najsličnijom vrstom proizvoda kao i međunarodne tržišne cijene.
(49)
Ista je strana postavila pitanje jesu li troškovi prijevoza i troškovi osiguranja uključeni u trošak POA. Treba navesti da s obzirom na to da je usporedba obavljena na temelju cijene franko tvornica, ti troškovi nisu uključeni.
(50)
Jedna je strana tvrdila da je njihov zahtjev za prilagodbu cijena u odnosu na vrijednost tri računa trebalo uzeti u obzir, a isto vrijedi i za jedan određeni posao prodaje koji je zanemaren. Ta se tvrdnja odnosila na kompenzaciju plaćenu kupcu u pogledu prodaje obavljene prije razdoblja ispitnog postupka, ali s kojom se postupalo kao popustom na vrijednost ta tri računa izdana u razdoblju ispitnog postupka što je za posljedicu imalo umjetno sniženje vrijednosti tih računa. Zahtjev trgovačkog društva je prihvaćen. Izvršena je tražena prilagodba cijena i posao prodaje, koji je greškom ispušten, uključen je u izračun izvozne cijene.
(51)
U izostanku drugih komentara, potvrđuje se uvodna izjava 57. Privremene uredbe.
4.7. Dampinška marža
(52)
U nedostatku bilo kakvih komentara u tom pogledu, potvrđuje se metodologija određena u uvodnoj izjavi 58. i uvodnoj izjavi 59. Privremene uredbe.
(53)
Nakon privremene objave Komisija je obaviještena da su neka trgovačka društva, koja ne proizvode dotični proizvod, spomenuta u izvršnom dijelu ove Uredbe. Ta trgovačka društva uklonjena su iz izvršnog dijela i sada su spomenuti samo proizvođači izvoznici.
(54)
Uzimajući u obzir prilagodbu uobičajene vrijednosti i vrlo malu prilagodbu izvozne cijene, kako je određeno gornjim uvodnim izjavama 45. i 50. i u izostanku bilo kakvih dodatnih komentara, konačne dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Naziv trgovačkog društva
Dampinška marža (%)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, i Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
60,9
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. i Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
48,9
Union Steel China
50,9
Ostala trgovačka društva koja surađuju
55,0
Trgovačka društva koja ne surađuju
68,1
(55)
Na temelju činjenica navedenih u uvodnoj izjavi 60. Privremene uredbe, konačna dampinška marža na području cijele zemlje za NRK utvrđena je korištenjem najveće dampinške marže utvrđene za reprezentativne vrste proizvoda proizvođača izvoznika. Uzimajući u obzir prilagodbu uobičajene vrijednosti kako je određeno gornjom uvodnom izjavom 45., kompenzacijske pristojbe koje su posljedica izvoznih subvencija uvedenih za istovjetni proizvod u paralelnom postupku protiv subvencioniranog uvoza i u nedostatku ostalih komentara, razina dampinga na području zemlje utvrđena je na 68,1 % cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno.
5. ŠTETA
5.1. Proizvodnja Unije i industrija Unije
(56)
U izostanku daljnjih komentara o proizvodnji Unije, potvrđuju se uvodne izjave od 63. do 64. Privremene uredbe.
5.2. Tržište Unije
(57)
U izostanku daljnjih komentara o tržištu Unije, potvrđuju se uvodne izjave od 65. do 69. Privremene uredbe.
5.3. Potrošnja Unije
(58)
Nakon objave privremene Uredbe neke su zainteresirane strane istaknule određene nedosljednosti u objavljenim podacima o šteti. Komisija je ponovno ispitala podatke i, gdje bilo potrebno, revidirala podatke o industriji Unije i tržištu Unije. Iako su te revizije uzrokovale promjenu nekih podataka u određenim godinama, kretanja te stoga i zaključci o tim podacima općenito su ostali nepromijenjeni.
(59)
Nakon gore objašnjene revizije, ukupna potrošnja u Uniji razvijala se na sljedeći način:
2008.
2009.
2010.
RIP
Potrošnja (u tonama)
5 197 716
3 879 380
4 548 528
4 811 310
Indeks (2008.= 100)
100
75
88
93
(60)
Ukupna potrošnja na tržištu Unije smanjila se za 7 % u razmatranom razdoblju. Između 2008. i 2009. došlo je do smanjenja od oko 25 % uglavnom kao rezultat globalno negativnih učinaka gospodarske krize, posebno u građevinskoj industriji. Nakon toga je započeo oporavak potrošnje te se povećala ukupno za 18 postotnih bodova od 2009. do RIP-a, ali i dalje je ostala ispod početne razine iz 2008.
(61)
U izostanku komentara u vezi potrošnje Unije, potvrđuju se uvodne izjave od 70. do 72. Privremene uredbe.
5.4. Uvoz u Uniju i tržišni udio
(62)
Uvoz iz NRK-a u Uniju tijekom razmatranog razdoblja razvijao se na sljedeći način. Postoci tržišnog udjela promijenili su se kao rezultat promjena u podacima o potrošnji:
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam uvoza iz NRK-a (u tonama)
472 988
150 497
464 582
702 452
Indeks (2008.=100)
100
32
98
149
Tržišni udio (%)
9,1
3,9
10,2
14,6
Indeks (2008.=100)
100
43
112
160
Izvor:
Eurostat.
(63)
Promjena u gornjim podacima o potrošnji promijenila je postotak tržišnog udjela uvoza iz NRK u usporedbi s podacima objavljenim u Privremenoj uredbi. Kretanje je pak ostalo isto. Tržišni udio uvoza iz NRK-a značajno se povećao s 9,1 % na početku razmatranog razdoblja do 14,6 % na njegovu kraju. Nakon smanjenja u 2009. koje je odražavalo snažan pad u potrošnji zbog gospodarske krize, uvoz se izuzetno brzo oporavio te se tržišni udio oporavio u jednoj godini do razine iz 2008., dakle na razine prije gospodarske krize te ih je značajno premašio do kraja RIP-a.
5.4.1. Cijene uvoza i sniženje cijena
(64)
Nakon objave je jedan proizvođač izvoznik zatražio dodatne podatke o izračunu sniženja cijene kada nije bilo točnog podudaranja između vrste proizvoda izvezene iz NRK-a i vrste proizvoda koju industrija Unije prodaje na tržištu Unije. Također su zatražili podatke o tome je li za fizičke razlike, kada nije bilo točnog podudaranja, izvršena prilagodba cijene.
(65)
Kada nije bilo točnog podudaranja između vrste izvoznog proizvoda i vrste proizvoda koji prodaje industrija Unije, Komisija je usporedila vrstu izvoznog proizvoda s najsličnijom vrstom proizvoda koju prodaje industrija Unije. U tim je slučajevima usporedba izvršena prema vrsti proizvoda koja je vrlo slična i kod koje je jedina razlika bila debljina podloge.
(66)
Kada je postojalo više od jedne vrlo slične vrste proizvoda, Komisija je usporedila vrstu izvoznog proizvoda s jeftinijom vrstom proizvoda prodavanom na tržištu Unije bez obzira na to je li ta jeftinija vrsta proizvoda imala deblju ili tanju podlogu. Dakle, nije se smatralo da je prilagodba cijene zbog fizičkih razlika potrebna.
(67)
U izostanku drugih komentara na cijene uvoza i sniženja cijena, potvrđuju se uvodne izjave od 78. do 81. Privremene uredbe.
6. GOSPODARSKO STANJE INDUSTRIJE UNIJE
6.1. Uvodne napomene
(68)
U izostanku komentara u vezi s uvodnim napomenama o gospodarskom stanju industrije Unije zaključci u uvodnim izjavama od 82. do 85. ostaju nepromijenjeni.
6.2. Podaci koji se odnose na industriju Unije kao cjelinu (makroekonomski pokazatelji)
(69)
Nakon objave privremenih nalaza u uvodnim izjavama od 86. do 92., Komisija je ažurirala izvore podataka na kojima su temeljeni ti nalazi. To ažuriranje nije značajno promijenilo pokazatelje objavljene u Privremenoj uredbi niti je promijenilo kretanja na kojima se temeljila Komisijina analiza štete. Ažurirani podaci objavljeni su ispod kako slijedi:
6.2.1. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam proizvodnje (u tonama)
4 447 780
3 514 965
3 992 209
4 018 310
Indeks (2008.= 100)
100
79
90
90
Proizvodni kapacitet (u tonama)
6 007 536
6 128 301
6 099 587
5 923 311
Indeks (2008.= 100)
100
102
102
99
Iskorištenost kapaciteta (%)
74
57
65
68
Indeks (2008.= 100)
100
77
88
92
Izvor:
pritužba, odgovori na upitnik.
(70)
Iako su se podaci malo promijenili, kretanja i zaključci određeni uvodnim izjavama 87. i 88. Privremene uredbe ostaju nepromijenjeni te se potvrđuju. Proizvodnja se jako smanjila u 2009., djelomično oporavila u 2010. i ostala stabilna u RIP-u, ali i dalje ispod razina iz 2008. Kapacitet proizvodnje ostao je nepromijenjen tijekom razmatranog razdoblja dok se iskorištenost kapaciteta smanjila, slijedeći kretanje proizvodnje.
6.2.2. Obujam prodaje, tržišni udio i rast
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam prodaje (u tonama)
2 951 468
2 280 304
2 643 923
2 592 540
Indeks (2008.= 100)
100
77
90
88
Tržišni udio (%)
56,8
58,8
58,1
53,9
Indeks (2008.= 100)
100
104
102
95
Izvor:
pritužba, odgovori na upitnik.
(71)
Obujam prodaje industrije Unije nepovezanim kupcima 2009. jako se smanjio za 23 %. Obujam prodaje u 2010. povećao se za trinaest postotnih bodova, ali zatim je pao za dva postotna boda u RIP-u. Stoga se potvrđuju zaključci iz uvodnih izjava 90. i 91. Privremene uredbe.
6.2.3. Zaposlenost i produktivnost
2008.
2009.
2010.
RIP
Trošak zapošljavanja (u EPRV-u)
7 088
6 470
6 097
6 046
Indeks (2008.=100)
100
91
86
85
Produktivnost (u tonama/EPRV)
627
543
655
665
Indeks (2008.=100)
100
87
104
106
Izvor:
pritužba, odgovori na upitnik, Eurofer.
(72)
Iako su se podaci malo promijenili, potvrđuju se zaključci o zaposlenosti kako je određeno uvodnom izjavom 92. Privremene uredbe.
6.3. Podaci koji se odnose na proizvođače iz Unije u uzroku (mikroekonomski pokazatelji)
(73)
Nakon objave privremenih nalaza u uvodnim izjavama od 93. do 108. Komisija je ažurirala izvore podataka na kojima su temeljeni ti nalazi. To ažuriranje nije značajno promijenilo pokazatelje objavljene u privremenoj Uredbi niti je promijenilo kretanja na kojima se temeljila Komisijina analiza štete. Ažurirani podaci objavljeni su dolje kako slijedi:
6.3.1. Prosječne jedinične cijene reprezentativnih proizvođača iz Unije
(74)
Nakon pada jedinične cijene od 21 % prema nepovezanim kupcima u 2009. i gubitka koji je proizašao iz toga, jedinična cijena počela se oporavljati. U 2010. i tijekom RIP-a industrija Unije zabilježila je povećanje troškova i mogla je tek umjereno povećati cijene da bi ih pokrila, toliko da omogući održavanje profitabilnosti na istoj niskoj razini kao i u 2010. i RIP-u. No, to je dovelo do dodatnoga gubitka tržišnog udjela s obzirom na to da su cijene kineskog uvoza stalno snižavale cijene industrije Unije.
2008.
2009.
2010.
RIP
Jedinična cijena u EU-u prema nepovezanim kupcima (EUR/tona)
1 023
805
911
994
Indeks (2008.=100)
100
79
89
97
Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)
925
884
893
978
Indeks (2008.=100)
100
95
97
106
Izvor:
provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ u uzorku.
6.3.2. Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja
(75)
Ova je tablica radi lakšeg snalaženja s obzirom na to da se podaci te stoga ni zaključci izvedeni iz njih nisu promijenili.
2008.
2009.
2010.
RIP
Profitabilnost prodaje u EU-u nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)
6,7
-9,3
2,8
2,6
Indeks (2008.=100)
100
- 138
41
39
Novčani tok (EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Indeks (2008.=100)
100
64
46
62
Ulaganja (EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Indeks (2008.=100)
100
8
22
27
Povrat ulaganja (%)
13,8
- 13,9
5,9
6
Indeks (2008.=100)
100
- 101
43
44
Izvor:
provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ u uzorku.
6.3.3. Zalihe
(76)
Ova je tablica ponovljena radi lakšeg snalaženja s obzirom na to da se podaci te stoga ni zaključci izvedeni iz njih nisu promijenili.
2008.
2009.
2010.
RIP
Završne zalihe (u tonama)
116 852
97 533
124 848
130 593
Indeks (2008.=100)
100
83
107
112
Izvor:
provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ u uzorku.
6.3.4. Zaposlenost, plaće i produktivnost
(77)
Ova je tablica ponovljena radi lakšeg snalaženja s obzirom na to da se podaci te stoga ni zaključci izvedeni iz njih nisu promijenili.
Prosječan trošak rada po zaposleniku (EUR, proizvođači iz EU-a u uzorku)
60 959
57 892
58 637
62 347
Indeks (2008.=100)
100
95
96
102
Izvor:
provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ u uzorku.
6.3.5. Vlastito korištenje i vlastita prodaja
2008.
2009.
2010.
RIP
Vlastito korištenje i vlastita prodaja (tone)
1 135 987
914 412
986 386
970 757
Indeks (2008.=100)
100
80
87
85
Tržišni udio (%)
22
24
22
20
Indeks (2008.=100)
100
108
99
92
Izvor:
pritužba i provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ u uzorku.
2008.
2009.
2010.
RIP
Vlastito korištenje i vlastita prodaja (EUR/tona)
962
802
901
965
Indeks (2008.=100)
100
83
94
100
Izvor:
provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ u uzorku
(78)
Unatoč ispravcima podataka objavljenih u Privremenoj uredbi, nalazi o vlastitom korištenju i prodaji ostaju nepromijenjeni. Prosječna vrijednost po toni vlastite prodaje ostala je stabilna tijekom razmatranog razdoblja i bila je 3 % niža od prodajne cijene proizvođačâ iz Unije u uzorku nepovezanim kupcima u RIP-u.
6.4. Zaključak o šteti
(79)
Na temelju gore navedenog, potvrđuju se nalazi određeni uvodnim izjavama od 110. do 113. Privremene uredbe.
(80)
Nakon objave Privremene uredbe dvije su strane istupile i tvrdile da su noviji podaci relevantniji za određivanje štete i da Komisija nije trebala kao početnu točku za analizu štete uzeti 2008. već 2009. Tvrdili su da je sudska praksa WTO-a utvrdila da su noviji podaci relevantniji za utvrđivanje štete od povijesnih podataka i da rezultat usporedbe od završne točke do završne točke uvelike ovisi o tome koje se godine koriste jer pomak od jedne godine može dati različite rezultate. Zato usporedba od 2009. do kraja RIP-a pokazuje različito kretanje nego usporedba od početka razmatranog razdoblja do kraja RIP-a.
(81)
Tvrdnja nije prihvaćena. Razmatrano razdoblje definirano je u skladu s uobičajenim praksama i preporukama WTO-a kao objektivno razdoblje od tri do četiri godine koje završava na kraju razdoblja ispitnog postupka, koje je samo po sebi razdoblje od 12 mjeseci koje završava što je moguće bliže datumu pokretanja postupka.
(82)
Čak i da je razmatrano razdoblje počelo 2009., nalaz materijalne štete ostao bi valjan. Industrija Unije nije dosegla ciljnu dobit s povećanim uvozom tijekom razdoblja unatoč povećanom obujmu proizvodnje kao i obujmu prodaje te povećanoj proizvodnji. Kako potrošnja raste nakon 2009., to se povećanje pokrivalo uvozom iz Kine, a nije ga pokrivala industrija Unije koja je izgubila tržišni udio od 2009. do kraja RIP-a.
7. UZROČNOST
7.1. Učinak dampinškog uvoza
(83)
U izostanku komentara, potvrđuju se privremeni nalazi određeni uvodnim izjavama od 115. do 119. Privremene uredbe.
7.2. Učinak ostalih čimbenika
7.2.1. Uvoz iz trećih zemalja
Zemlja
2008.
2009.
2010.
RIP
Južna Koreja
Obujam (u tonama)
228 123
226 568
173 935
237 164
Indeks (2008.=100)
100
99
76
104
Tržišni udio (%)
4,4
5,8
3,8
4,9
Indeks (2008.=100)
100
133
87
112
Pros. cijena
901
727
846
903
Indeks (2008.=100)
100
81
94
100
Indija
Obujam (u tonama)
159 999
149 138
155 384
141 391
Indeks (2008.=100)
100
93
97
88
Tržišni udio (%)
3,1
3,8
3,4
2,9
Indeks (2008.=100)
100
125
111
95
Pros. cijena
932
667
773
824
Indeks (2008.=100)
100
72
83
88
Ostale zemlje
Obujam (u tonama)
249 151
158 461
124 319
167 007
Indeks (2008.=100)
100
64
50
67
Tržišni udio (%)
4,8
4,1
2,7
3,5
Indeks (2008.=100)
100
85
57
72
Pros. cijena
951
809
924
955
Indeks (2008.=100)
100
85
97
100
Ukupno za sve treće zemlje osim NRK-a
Obujam (u tonama)
637 274
534 167
453 637
545 562
Indeks (2008.=100)
100
84
71
86
Tržišni udio
12,3
13,8
10,0
11,3
Indeks (2008.=100)
100
112
81
92
Pros. cijena
929
735
842
898
Indeks (2008.=100)
100
79
91
97
Izvor:
Eurostat.
(84)
S obzirom na male promjene u podacima iz industrije Unije, to je također imalo mali utjecaj na podatke u pogledu tržišnog udjela uvoza iz trećih zemalja.
(85)
Neke zainteresirane strane osporavale su Komisijinu odluku da otvori ispitni postupak samo protiv Kine, a ne i protiv Indije i Južne Koreje iako su obujam uvoza i kretanja cijena odgovarali onima u NRK-u.
(86)
Kako je određeno uvodnim izjavama od 120 do 122. Privremene uredbe, obujam uvoza iz Indije smanjio se tijekom razmatranog razdoblja, a uvoz iz Južne Koreje povećao se samo za 4 %. Indijske su se cijene smanjile za 12 %, a južnokorejske su ostale stabilne, iako u svakom trenutku više od onih iz Kine. Argument je stoga odbačen jer Komisija nije primila dokaze ili navode o dampingu i nastaloj šteti od tih zemalja.
(87)
Stoga se potvrđuju nalazi iz Privremene uredbe određeni uvodnim izjavama od 120. do 122.
7.2.2. Realizacija izvoza industrije Unije
2008.
2009.
2010.
RIP
Izvoz, Eurostat (u tonama)
669 790
612 204
580 477
605 760
Indeks (2008.=100)
100
91
87
90
Prosječna cijena (EUR/tona)
1 068
937
995
1 092
Indeks (2008.=100)
100
88
93
102
Izvoz proizvođača iz Unije u uzorku
53 542
46 516
48 102
46 228
Indeks (2008.=100)
100
87
90
86
Prosječna prodajna cijena (EUR/tona)
1 086
826
984
1 132
Indeks (2008.=100)
100
76
91
104
Izvor:
Eurostat i provjereni odgovori na upitnik.
(88)
U izostanku komentara o realizaciji izvoza industrije Unije potvrđuju se nalazi iz uvodnih izjava od 123. do 124.
7.2.3. Uvoz iz NRK-a industrije Unije
(89)
Neke su strane nastavile tvrditi da je unatoč navedenom u uvodnoj izjavi 125. Privremene uredbe obujam uvoza industrije Unije iz NRK-a činio do 40 % ukupnog uvoza iz NRK-a. Nisu pruženi dokazi za tu tvrdnju te se ona nije mogla potvrditi. Navod je stoga odbačen.
(90)
Nakon konačne objave jedan uvoznik je tvrdio da je industrija Unije uvozila velike količine dotičnog proizvoda iz NRK-a i to je pokazao pomoću podataka o preprodaji.
(91)
Činjenica da je industrija Unije uvozila količine dotičnog proizvoda iz NRK-a nije osporavana. No, čak i kada se koriste uvoznikovi vlastiti podaci, taj obujam je manji od 1 % ukupnog uvoza iz NRK-a te je stoga zanemariv. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 125. Privremene uredbe, uvoz iz NRK-a industrije Unije iznosio je 2-3 % ukupnog uvoza tijekom razdoblja ispitnog postupka.
(92)
Stoga se potvrđuju nalazi iz uvodne izjave 125. Privremene uredbe.
7.2.4. Vlastito korištenje i vlastita prodaja
(93)
Nakon konačne objave CISA je ponovno tvrdila da industrija Unije stavljala OCS na raspolaganje svojim povezanim društvima u daljnjem poslovanju po „subvencioniranoj” cijeni čime je snižavala cijene svojih konkurenata u daljnjem segmentu. No, nisu pruženi dokazi koji bi promijenili zaključak Komisije u uvodnoj izjavi 127. Privremene uredbe, odnosno da je razlika u cijeni između povezane i nepovezane prodaje bila mala (2 %) te da se nije radio o samonanesenoj šteti.
(94)
CISA je također osporavala podatke o trošku proizvodnje OCS-a te nastavno na to cijenu OCS-a za povezane strane. S obzirom na prodajnu cijenu toplinski pocinčanih galvaniziranih navoja, sirovine za proizvodnju OCS-a, tvrdilo se da trošak proizvodnje OCS-a u razdoblju ispitnog postupka nije mogao prelaziti 900 EUR/tona.
(95)
Iako Komisija ne osporava podatke koje je pružila CISA u pogledu troškova proizvodnje toplinski pocinčanih galvaniziranih navoja, trošak proizvodnje OCS-ova provjeren je kod svih proizvođača iz Unije u uzorku. Komisija se uvjerila da je ukupni trošak proizvodnje (sirovine, obrada, premaz, troškovi POA, financijski troškovi itd.) istovjetan onom određenom gornjom uvodnom izjavom 74.
(96)
CISA je zatim tvrdila da se OCS povezanim stranama prodavao uz gubitak te da je to uzrok štete industriji Unije. To se temeljilo na usporedbi ukupnog troška proizvodnje (978 EUR po toni) i prosječne cijeni povezane prodaje (965 EUR po toni).
(97)
Dok je točno da jednostavna matematička usporedba ukazuje da je povezana prodaja izvršena uz gubitak, to pretpostavlja da je industrija Unije imala jednaku razinu troškova POA i drugih režijskih troškova prodaje za vlastitu prodaju, kao i za nepovezanu prodaju. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 105. Privremene uredbe, prodaja povezanim stranama izvršena je temelju „dodatka na trošak” te je tako industrija Unije tom prodajom pokrila svoje troškove.
(98)
U nedostatku ostalih komentara u pogledu tog pitanja, potvrđuju se nalazi iz uvodnih izjava od 126. do 127. Privremene uredbe.
7.2.5. Gospodarska kriza
(99)
Nakon isteka roka za komentare na konačnu objavu zainteresirana strana je upozorila na najavljeno zatvaranje pogona u Belgiji te da je viša sila prouzročila poteškoće u normalnoj proizvodnji i isporuci iz ostalih objekata u Belgiji. Zainteresirana strana je tvrdila da to pokazuje nedovoljnu sigurnost u opskrbi OCS-om u Uniji i da je to razlog da se uvoznicima i korisnicima dozvoli slobodno nabavljanje OCS-a iz EU-a i Kine.
(100)
Navedeni su argumenti odbačeni. Budući da je iskorištenost kapaciteta u Uniji na niskoj razini, opskrba nije problem jer industrija Unije ima raspoložive primjerene kapacitete. U svakom slučaju, postrojenja zatvorena u Belgiji nisu proizvodila OCS. Sigurnost opskrbe je naravno bitna, no predložena davanja u ovom slučaju nisu osmišljena da prekinu opskrbu OCS-a iz Kine, nego da spriječi damping opskrbe na tržištu Unije.
(101)
U nedostatku ostalih komentara u pogledu tog pitanja, potvrđuju se nalazi iz uvodnih izjava od 128. do 129. Privremene uredbe.
7.2.6. Prekomjerni strukturni kapacitet
(102)
Neke su strane dodatno tvrdile da su proizvođači iz Unije imali prekomjerne strukturne kapacitete koji prelaze ukupnu potrošnju Unije. Tvrdnja je predana u ranijoj fazi i razmotrena je u uvodnim izjavama od 130. do 132. Privremene uredbe. U nedostatku dodatnih dokaza u pogledu tog pitanja, potvrđuje se zaključak iz tih uvodnih izjava.
7.2.7. Povećanje troška proizvodnje
(103)
Neke su strane dodatno tvrdile da je izvor štete proizvođačima iz Unije u povećanju troška proizvodnje tijekom razmatranog razdoblja. Gornji podaci pokazuju da se trošak proizvodnje povećao samo za 6 %. U odsutnosti dampinškog uvoza iz NRK-a industrija Unije mogla bi prenijeti povećanje na svoje kupce, ali umjesto toga cijenu je snizila za 3 %. Stoga se odbacuje tvrdnja da je trošak proizvodnje uzrokovao štetu.
7.3. Zaključak o uzročnosti
(104)
Na temelju gore navedenog, zadržavaju se privremeni nalazi određeni uvodnim izjavama od 133. do 136. Privremene uredbe da je dampinški uvoz iz NRK-a uzrokovao materijalnu štetu industriji Unije u smislu članka 3. stavka 6. Osnovne uredbe. Također se potvrđuju privremeni nalazi o učinku ostalih poznatih čimbenika koji su mogli uzrokovati štetu industriji Unije: navedeni čimbenici nisu takvi da bi mogli prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz NRK-a i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
8. INTERES UNIJE
8.1. Industrija Unije
(105)
Nakon objave privremenih nalaza nisu primljeni novi komentari ili informacije u pogledu interesa proizvođača iz Unije. Stoga se potvrđuju uvodne izjave od 138. do 143. Privremene uredbe o interesu tih zainteresiranih strana.
8.2. Uvoznici, trgovci i korisnici
(106)
Nakon konačne objave primljeni su komentari od uvoznika i ostalih zainteresiranih strana, no nisu primljeni novi komentari ili informacije u pogledu interesa uvoznika, trgovaca ili korisnika. Stoga se potvrđuju privremeni nalazi u uvodnim izjavama od 144. do 152. Privremene uredbe o interesu navedenih strana.
8.3. Zaključak o interesu Unije
(107)
U pogledu gore navedenog, potvrđuju se privremeni nalazi o interesu Unije, odnosno da nema utemeljenih razloga protiv uvođenja konačnih mjera na uvoz OCS-a podrijetlom iz NRK-a.
9. KONAČNE ANTIDAMPINŠKE MJERE
9.1. Razina uklanjanja štete
(108)
Nakon privremene objave dvije zainteresirane strane su tvrdile da dostavljeni podaci ne pružaju dovoljno informacija i objašnjenja o izračunu marža sniženja prodajnih i ciljnih cijena. Kako je objašnjeno u privremenoj objavi, neke vrijednosti nisu otkrivene radi povjerljivosti jer je dotični model proizvodio samo jedan ili dva proizvođača iz Unije. U fazi konačne objave otkriveni su rasponi za te modele.
(109)
Zainteresirane strane također su osporile korištenje brojke 6,7 % kao ciljne dobiti industrije Unije kako bi se izračunala marža štete. Tvrdili su da je ta dobit preuveličana i nerealna s obzirom na trenutačno gospodarsko okruženje i da 2008. nije bila reprezentativna godina u smislu profitabilnosti jer je bila iznimna godina za industriju čelika.
(110)
Ova je tvrdnja odbačena. Kao prvo, profitabilnost OCS-a je de facto bila viša prije 2008. nego same 2008. što je u suprotnosti s tvrdnjom da je 2008. bila iznimna godina. Kao drugo, ciljna dobit je dobit koja se može postići u izostanku dampinškog uvoza. Godina 2008. posljednja je u kojoj industrija Unije još nije osjetila pune učinke dampinškog uvoza te je stoga odgovarajuća osnova za utvrđivanje ciljne dobiti.
(111)
Nakon konačne objave zainteresirane su strane osporavale korištenje brojke 6,7 % kao ciljne dobiti za industriju Unije i opis 2008. kao reprezentativne godine za profitabilnost. Argument je odbačen jer nisu pruženi dokazi o tome kolika bi bila dobit industrije Unije u 2008. da nije bilo financijske krize. Osim toga, čini se da njihov argument da je na dobit koju je ostvarila industrija Unije 2008. utjecala financijska kriza, zbog čega je 2008. iznimna godina, ukazuje na to da je dobit ostvaren u 2008. niža nego što bi industrija očekivala u uobičajenoj godini.
(112)
Zainteresirane strane također su ukazale na činjenicu da je obujam uvoza iz NRK-a bio najniži 2009., a ne 2008. No, s obzirom na to da industrija Unije nije bila profitabilna 2009., nije moguće koristiti podatke iz 2009. za određivanje ciljne dobiti za industriju Unije.
(113)
CISA je dalje tvrdila da se dobit ostvarena kroz prodaju nepovezanim kupcima u 2008. ne može koristiti kao ciljna dobit jer je u toj godini najveća razlika u cijeni između povezane i nepovezane prodaje. Taj je argument odbačen jer razlika u cijeni nije značajna za izračun dobiti ostvarene kroz prodaju nepovezanim kupcima.
(114)
CISA je tada predložila da se ciljna dobit za prodaju OCS-a nepovezanim stranama temelji na prosječnoj ukupnoj dobiti za multinacionalnu korporaciju ArcelorMittal 2010. i 2011. To je odbačeno kao pouzdan izvor dobiti na OCS-u u Uniji u izostanku dampinškog uvoza jer uzimanje dobiti cjelokupne grupacije ArcelorMittal na području cijelog svijeta očito nije reprezentativno za dobit od prodaje OCS-a u Uniji.
(115)
Zainteresirane strane također su osporavale troškove nakon uvoza koji su se koristili za izračun privremenih pristojba jer su temeljeni na podacima samo jednog uvoznika. Komisija je provjerila drugog uvoznika u kasnijoj fazi i njihovi su podaci sada korišteni za izračun troškova nakon uvoza. Kada se koristila prosječna vrijednost ta dva trgovačka društva, troškovi su još malo pali čime su se marže štete odgovarajuće povećale.
(116)
Jedna je zainteresirana strana osporila Komisijinu metodologiju za izračun marže sniženja prodajne cijene. Međutim, ovo se osporavanje temelji na pogrešnoj pretpostavci da je Komisija računala maržu sniženja ciljnih cijena oduzimanjem prosječne dobiti industrije Unije tijekom RIP-a (2,6 %) od tržišne cijene kako bi došla do točke isplativosti (tj. cijene koja bi dovela dobit na nulu), a zatim dodavanjem ciljne dobiti na tu točku isplativosti.
(117)
Komisija je izračunala maržu sniženja prodajne cijene tako da je dodala ciljnu dobit trošku proizvodnje za svaku vrstu proizvoda. Metodologija koju je predložila ta zainteresirana strana je pogrešna jer se prosječna dobit od 2,6 % nije dobila automatski za svaku prodaju svakog modela od strane trgovačkih društava od kojih su podaci korišteni.
(118)
Jedna je zainteresirana strana također osporavala Komisijin izračun štete. Budući da ta strana nije imala puni pristup podacima koje je koristila Komisija za izračun marže štete, pokušala ju je sama izračunati na temelju svog shvaćanja razlike u cijeni na tržištu između podloge premazane aluminijem i cinkom i podloge premazane cinkom, koju je izračunala na 50 USD po toni. Taj „ponovni izračun”, temeljen na nepotpunim podacima, doveo je do niže marže štete od one koju je Komisija izračunala i objavila.
(119)
Njihovi su argumenti odbačeni jer nakon analize punih podataka od proizvođača izvoznika i industrije Unije nije bilo moguće utvrditi navodnu razliku u cijeni. Stoga bi trebalo naglasiti da podaci koje su koristile zainteresirane strane nisu bili potpuni te zato nisu bili pouzdani za ponavljanje Komisijinih izračuna štete.
(120)
Potvrđuju se uvodne izjave od 154. do 158. Privremene uredbe.
9.2. Konačne mjere
(121)
S obzirom na donesene zaključke o dampingu, šteti, uzročnosti i interesu Unije, te u skladu s člankom 9. stavkom 4. Osnovne uredbe, trebalo bi uvesti konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz OCS-a podrijetlom iz NRK-a na razini utvrđene marže dampinga i štete, ovisno o tome koja je niža, u skladu s pravilom niže pristojbe. U ovom slučaju, stopu pristojbe trebalo bi na odgovarajući način odrediti na razini utvrđene štete.
(122)
Sedam trgovačkih društava koja nisu uključena u uzorak surađivala su u antidampinškom ispitnom postupku, ali ne i u istovremenom ispitnom postupku protiv subvencioniranog uvoza. Stopa antidampinške pristojbe za ta je trgovačka društva nula. U ispitnom postupku protiv subvencioniranog uvoza ta će trgovačka društva podlijegati preostaloj pristojbi.
(123)
Kako bi se osigurao jednak tretman svih novih proizvođača izvoznika i trgovačkih društava koja su surađivala, a nisu uključena u uzorak, trebalo bi propisati ponderiranu prosječnu pristojbu uvedenu za potonja trgovačka društva, koju bi trebalo primijeniti na sve nove proizvođače koji u suprotnom ne bi imali pravo na reviziju prema članku 11. stavku 4. Osnovne uredbe, s obzirom na to da se članak 11. stavak 4. ne primjenjuje ako je korišten odabir uzoraka.
(124)
Na temelju gore navedenog, stopa po kojoj će se uvesti pristojbe određuje se na sljedeći način:
Naziv trgovačkog društva
Marža subvencije (%)
Dampinška marža (%)
Marža štete (%)
Kompenzacijska pristojba (%)
Antidampinška pristojba (%)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, i Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
29,7
60,9
55,8
29,7
26,1
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd and Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.
23,8
48,9
29,7
23,8
5,9
Union Steel China
26,8
50,9
13,7
13,7
0
Ostala trgovačka društva koja surađuju u antidampinškom ispitnom postupku (s izuzetom trgovačkih društava koja podliježu preostaloj pristojbi u usporednoj antisubvencijskoj Provedbenoj uredbi (EU) br. 215/2013) (3)
26,8
55,0
43,0
26,8
16,2
Trgovačka društva koja ne surađuju
44,7
68,1
58,3
44,7
13,6
10. KONAČNA NAPLATA PRIVREMENE PRISTOJBE
(125)
U pogledu visine utvrđene dampinške marže i u svjetlu razine štete koju je pretrpjela industrija Unije te uzimajući u obzir da nikakve privremene mjere nisu uvedene usporednim ispitnim postupkom protiv subvencioniranog uvoza, smatra se neophodnim konačno naplatiti iznose osigurane privremenom antidampinškom pristojbom uvedenom Privremenom uredbom do iznosa uvedene privremene pristojbe. U navedenim okolnostima trebalo bi konačno naplatiti privremenu pristojbu po stopama određenima člankom 1. stavkom 2. Privremene uredbe. No, trebalo bi osloboditi iznose privremeno osigurane za proizvode s podlogom s metalnim premazom od kroma ili kositra,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Donosi se konačna antidampinška pristojba na uvoz određenih organski prevučenih proizvoda od čelika tj. plosnatih valjanih proizvoda od nelegiranog i legiranog čelika (ne uključujući nehrđajući čelik) koji su obojeni, lakirani ili prevučeni plastikom barem s jedne strane, isključujući takozvane „panel ploče” vrste koja se koristi u građevini i koje se sastoje od dva vanjska lima i stabilizirajuće jezgre od izolacijskog materijala spojenog u sendvič između njih, te bez proizvoda čiji je završni premaz od cinkove prašine (boja bogata cinkom s masenim udjelom cinka od 70 % ili više) trenutačno obuhvaćenih oznakama KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (oznake TARIC 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 i 7226997091), podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe iznosi kako slijedi:
Trgovačko društvo
Pristojba (%)
Dodatna oznaka TARIC
Union Steel China
0
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, i Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
26,1
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd and Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company, Ltd.
5,9
B313
Angang Steel Company Limited
16,2
B314
Anyang Iron Steel Co., Ltd.
0
B315
Baoshan Iron & Steel Co., Ltd.
0
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co.,Ltd.
16,2
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.,Ltd.
16,2
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.,Ltd.
16,2
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co., Ltd.
0
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.,Ltd.
16,2
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.,Ltd.
0
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.,Ltd.
0
B323
Jigang Group Co., Ltd.
16,2
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
16,2
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co., Ltd.
16,2
B326
Shandong Guanzhou Co., Ltd.
16,2
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.,Ltd.
16,2
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.,Ltd.
16,2
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.,Ltd.
16,2
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
16,2
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.,Ltd.
0
B332
Xinyu Iron And Steel Co.,Ltd.
0
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co., Ltd.
16,2
B334
Sva ostala trgovačka društva
13,6
B999
3. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Iznosi osigurani privremenom antidampinškom pristojbom prema Uredbi (EU) br. 845/2012 konačno se naplaćuju po stopi određenoj člankom 1. ove Uredbe. No, treba osloboditi iznose privremeno osigurane za proizvode s podlogom s metalnim premazom od kroma ili kositra.
Članak 3.
Ako bilo koji proizvođač iz Narodne Republike Kine Komisiji dostavi dostatne dokaze da nije izvozio robu opisanu u članku 1. stavku 1. podrijetlom iz Narodne Republike Kine tijekom razdoblja ispitnog postupka (1. listopada 2010. - 30. rujna 2011.), da nije povezan s izvoznikom ili proizvođačem koji podliježe mjerama uvedenima ovom Uredbom i da je ili stvarno izvezao dotičnu robu ili je preuzeo neopozivu ugovornu obvezu da izveze značajnu količinu u Uniju nakon kraja razdoblja ispitnog postupka, Vijeće, djelujući običnom većinom na prijedlog Komisije, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, može izmijeniti članak 1. stavak 2. kako bi tom proizvođaču odredilo pristojbu koja se primjenjuje na proizvođače koji su surađivali, ali nisu uvršteni u uzorak.
Članak 4.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 11. ožujka 2013.