KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 17. juli 2013
om foranstaltning/støtteordning/statsstøtte SA.34369 (13/C) (ex 12/N) - Opførelse og drift af offentlige intermodale terminaler, som Den Slovakiske Republik planlægger at gennemføre
(meddelt under nummer C(2013) 4423)
(Kun den slovakiske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2014/524/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (1) samt under henvisning til disse bemærkninger, og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
(1)
Ved e-mail af 6. april 2011 modtog Kommissionen en klage fra METRANS/Danubia/, a.s. (»Metrans«) med påstand om, at der var ydet ulovlig statsstøtte til anlæg af offentlige terminaler til intermodal transport (»klagen«). Kommissionen modtog yderligere oplysninger fra Metrans ved e-mail af 9. juni 2011. Klagen blev registreret som sag SA.32828.
(2)
Ved brev af 6. oktober 2011 fremsendte Kommissionen klagen til Slovakiet med anmodning om oplysninger, som Slovakiet besvarede ved brev af 6. december 2011 med angivelse af, at den pågældende foranstaltning stadig var under forberedelse, og at der endnu ikke var blevet ydet støtte. Kommissionen underrettede Metrans om dette svar ved brev af 12. december 2011 og anførte, at foranstaltningen efter dens foreløbige vurdering ikke udgjorde statsstøtte jf. artikel 107, stk. 1., i TEUF. Kommissionen lukkede efterfølgende sag SA.32828.
(3)
Den 16. februar 2012 indgav Slovakiet elektronisk forudanmeldelse af en foranstaltning vedrørende den planlagte opførelse og drift af de offentlige intermodale transport-terminaler. Ved e-mail af 5. juni, 12. juni, 12. juli og 16. juli 2012 fremsendte Slovakiet yderligere oplysninger om denne foranstaltning, herunder underbyggende breve fra transport- og logistikvirksomhederne DHL og GEFCO.
(4)
Ved e-mail af 12. juli 2012 videresendte Metrans et brev til Kommissionen fra Green Integrated Logistics (Slovakiet) s.r.o. (»GIL«), der driver transferterminalen i Sládkovičovo, som støttede Metrans' klage. Kommissionen fremsendte dette brev til Slovakiet ved brev af 18. juli 2012 og modtog et svar ved e-mail af 14. august 2012, hvori Slovakiet på ny understregede, at der endnu ikke var blevet ydet støtte til projektet.
(5)
Den 17. juli 2012 indgav Slovakiet en elektronisk anmeldelse af foranstaltningen i overensstemmelse med artikel 108, stk. 3, i TEUF. Sammen med anmeldelsen fremsendte Slovakiet desuden underbyggende breve fra DHL Express (Slovakiet), s.r.o., GEFCO SLOVAKIA, s.r.o., Bohemiakombi, s.r.o. og Kombiverkehr. Slovakiet fremsendte yderligere oplysninger ved e-mail af 3. september, 18., 22., 24., 26. og 29. oktober, 6., 9., 13. og 14. november og 6. december 2012.
(6)
Ved brev af 23. januar 2013 meddelte Kommissionen Slovakiet, at den havde besluttet at indlede proceduren i artikel 108, stk. 2, i TEUF. Kommissionen modtog Slovakiets bemærkninger til indledningsafgørelsen den 12. februar 2013.
(7)
Kommissionens afgørelse om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (2) den 16. februar 2013. Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til de pågældende foranstaltninger senest en måned efter datoen for offentliggørelsen.
(8)
Kommissionen fremsendte afgørelsen om at indlede proceduren til de virksomheder, som havde givet udtryk for interesse under den indledende gennemgang, dvs. Bohemiakombi, s.r.o., DHL Express (Slovakiet), s.r.o., GEFCO SLOVAKIA, s.r.o., Kombiverkehr, Metrans og virksomhedens juridiske rådgiver SCHWARZ advokáti s.r.o. og Green Integrated Logistics (Slovakiet) s.r.o. samt til andre potentielt interesserede parter identificeret af Kommissionen, dvs. Žilina Universitet - lærestol i jernbanetransport og ZCHFP SR - ChemLog (Association of Chemical and Pharmaceutical Industry of the Slovak Republic - Den Slovakiske Republiks branche-forening for den kemiske og farmaceutiske industri) den 18. februar 2013.
(9)
Kommissionen modtog bemærkninger til indledningsafgørelsen fra følgende interesserede parter på følgende datoer:
a)
Den Slovakiske Republiks forening for den kemiske og farmaceutiske industri den 22. februar 2013
b)
Bohemiakombi den 4. marts 2013
c)
Kombiverkehr den 6. marts 2013
d)
DHL den 8. marts 2013
e)
SCHWARZ advokáti på vegne af Metrans den 11. marts 2013
f)
den 6. marts 2013 anmodede WienCont Container Terminal Gesellschaft m.b.H. (»WienCont«) om en forlængelse af fristen for fremsendelse af bemærkninger. Den 7. marts 2013 indrømmede Kommissionen WienCont en forlængelse indtil den 18. marts 2013. Kommissionen modtog WienConts bemærkninger til indledningsafgørelsen den 18. marts 2013.
(10)
Ved brev af 19. og 20. marts 2013 videresendte Kommissionen de bemærkninger, der var indkommet fra de interesserede parter, til Slovakiet. Slovakiet fremsendte sit svar på bemærkningerne den 5. april 2013.
(11)
Ved e-mail af 29. april 2013 stillede Kommissionen Metrans yderligere spørgsmål. Ved e-mail af 6. maj 2013 fremsendte Metrans sine svar og medsendte en ikkefortrolig version.
(12)
Ved brev af 8. maj 2013 videresendte Kommissionen de ikkefortrolige oplysninger, som den havde modtaget fra Metrans, til Slovakiet. Slovakiet fremsendte sine bemærkninger den 16. maj 2013.
(13)
Ved e-mail af 8. og 17. maj 2013 stillede Kommissionen Slovakiet yderligere spørgsmål, som Slovakiet besvarede ved e-mail af 17. og 29. maj 2013.
(14)
Kommissionen stillede WienCont yderligere spørgsmål ved e-mail af 21. maj 2013, som WienCont besvarede ved brev af 7. juni 2013.
(15)
Den 6. juni 2013 afholdt Kommissionen og Slovakiet et møde i Bruxelles.
(16)
Kommissionen videresendte de ikkefortrolige oplysninger modtaget fra Metrans og WienCont til Slovakiet ved e-mail af 10. juni 2013.
(17)
Ved brev af 10. juni 2013 begrænsede Slovakiet anmeldelsen til en enkelt terminal i Žilina.
(18)
Slovakiet fremsendte sine bemærkninger til oplysningerne fra Metrans og WienCont den 14. juni 2013.
(19)
Ved e-mail af 18. juni 2013 anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger, som blev fremsendt ved e-mail af 19. juni 2013.
2. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN OG BEMÆRKNINGER MODTAGET FORUD FOR INDLEDNINGEN AF UNDERSØGELSESPROCEDUREN
2.1. DE INTERMODALE TRANSFERTERMINALER
(20)
Formålet med den oprindelig anmeldte foranstaltning var at opføre og drive et netværk af offentlige intermodale transferterminaler egnet til kontinental kombineret godstransport. Slovakiet havde oprindelig til hensigt at finansiere opførelsen af fire offentligt tilgængelige intermodale transferterminaler i Bratislava-Pálenisko, Leopoldov-Hlohovec, Žilina-Teplička og Košice-Bočiar.
(21)
Slovakiet traf beslutningen om det oprindelige antal terminaler og deres placering på baggrund af en undersøgelse fra 2007 forestået af Intraco Consulting, et belgisk konsulentfirma inden for samordning af kombineret transport og logistik. Beslutningen om antallet af terminaler og deres placering blev truffet på grundlag af følgende faktorer:
-
terminalernes betjening af det størst mulige område i Slovakiet
-
potentialet for at udnytte terminalernes kapacitet fuldt ud
-
placeringen på hovedlinjerne, dvs. de paneuropæiske transportkorridorer, der indgår i det transeuropæiske transportnet (TEN-T), og placeringen ved de jernbaneforbindelser, der er omfattet af den europæiske aftale om vigtige internationale forbindelser for kombineret transport og dertil knyttede anlæg (»AGTC-aftalen«)
-
forbindelserne til de planlagte industriparker i Slovakiet.
(22)
Da den anmeldte foranstaltning kunne fordreje konkurrencen som påpeget i indledningsafgørelsen, besluttede Slovakiet at begrænse foranstaltningen til finansiering af opførelse og drift af en enkelt offentlig intermodal transferterminal i Žilina-Teplička egnet til kontinental kombineret godstransport. Terminalen bliver et pilotprojekt for den mulige fremtidige opførelse af et netværk af offentlige intermodale transferterminaler i Slovakiet.
(23)
Terminalen vil være en offentlig intermodal transferterminal, der opfylder bestemmelserne fastlagt i AGTC-aftalen og af Den Internationale Jernbaneunion (UIC).
(24)
Placeringen af pilotprojektet blev valgt, fordi grunden ligger længst væk fra de eksisterende moderne og store terminaler, samtidig med at kravene i betragtning 21 fortsat opfyldes.
(25)
Den nyttige længde af de enkelte terminaler bliver 750 m spor under to brokraner udstyret med piggyback-kroge, der kan håndtere veksellad og sættevogne, som anvendes ved kontinental transport, samt intermodale (ISO-)søcontainere. Der vil ligeledes være angulære standpladser til optimal håndtering af sættevogne og et område til kortvarig opbevaring under kranerne af veksellad, der ikke kan stables. Den nye terminal vil have en årlig kapacitet på 450 000 bruttoton. Opførelsen af terminalen planlægges afsluttet i løbet af 2015.
(26)
Terminalen forbliver i statens ejerskab. Den nationale jernbaneinfrastrukturforvalter Železnice Slovenskej republiky (ŽSR) vil udøve ejendomsrettighederne på statens vegne. ŽSR får navnlig til opgave at opkræve koncessionsafgifterne af terminaloperatøren.
(27)
Driften af terminalen udliciteres for en periode på 30 år til en operatør, der udvælges på grundlag af en gennemskuelig udbudsprocedure uden forskelsbehandling. For at sikre lige adgang til terminalen og forebygge interessekonflikter mellem den udvalgte terminaloperatør og transportvirksomhederne må terminaloperatøren ikke være en transportvirksomhed og vil derfor ikke konkurrere med de transportvirksomheder og operatører inden for kombineret transport, der bruger terminalerne. Hvis den udvalgte operatør ikke opfylder disse aftalte betingelser i koncessionsaftalen, vil staten have beføjelse til at ophæve koncessionen og sende den i udbud på ny.
(28)
Offentlig adgang til terminalen sikres ved at indføje en bestemmelse i koncessionsaftalen indgået med den udvalgte terminaloperatør om, at tjenesterne skal udbydes uden forskelsbehandling og til gennemsigtige markedspriser. Afgørelsen om ydelse af tilskud vil ligeledes indeholde en bestemmelse, der sikrer offentlig adgang til infrastrukturen uden forskelsbehandling.
2.2. FORANSTALTNINGENS RETSGRUNDLAG
(29)
Foranstaltningen vil blive finansieret på grundlag af paragraf 4, stk. 2, litra m), i lov om statsstøtte nr. 231/1999 som ændret og lov nr. 523/2004 om budgetregler inden for den offentlige administration og om ændring af flere love.
2.3. BUDGET
(30)
Slovakiet planlægger en initialinvestering på 25,04 mio. EUR til opførelse af terminalen, som opføres og ejes af staten. Dette beløb, som skal finansieres med midler fra Samhørighedsfonden (85 %) og fra den slovakiske stat (15 %), vil dække alle initialinvesteringerne. Terminaloperatøren vil imidlertid skulle betale koncessionsafgifter på mindst 15 % af investeringsomkostningerne over en femtenårig periode.
2.4. STØTTEMODTAGEREN
(31)
Støttemodtageren er terminaloperatøren, da denne vil drage fordel af en infrastruktur mod betaling af koncessionsafgifter, der kun dækker en mindre del af de samlede udgifter til opførelse af terminalen.
(32)
ŽSR betragtes ikke som støttemodtager, da ŽSR kun skal forvalte ejendomsrettighederne på vegne af staten. De koncessionsafgifter, som ŽSR skal opkræve på vegne af staten, vil reducere den kompensation, som ŽSR modtager fra staten for varetagelse af sin offentlige opgave som den nationale jernbaneinfrastrukturforvalter.
2.5. KUMULERING OG STANDSTILL-FORPLIGTELSE
(33)
Der må ikke ydes støtte til foranstaltningen fra andre kilder til de samme støtteberettigede omkostninger.
(34)
Støtten vil først blive ydet, når den er blevet godkendt af Kommissionen.
2.6. BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF PROCEDUREN
(35)
I forbindelse med indledningen af proceduren i artikel 108, stk. 2, i TEUF med hensyn til den oprindelig anmeldte foranstaltning overvejede Kommissionen:
a)
om der var behov for at opføre de intermodale transferterminaler og udbygge den kombinerede transport i Slovakiet for at fremme en overgang fra vejtransport til transport ad jernbane og indre vandveje, og
b)
om konkurrencefordrejningen som følge af foranstaltningen ville stride mod den fælles interesse.
3. BEMÆRKNINGER FRA SLOVAKIET TIL AFGØRELSEN OM AT INDLEDE UNDERSØGELSESPROCEDUREN
(36)
Med hensyn til behovet for støtte understregede Slovakiet i sin udtalelse baseret på undersøgelserne og analysen fremsendt til Kommissionen og på de synspunkter, som fremtidige brugere af terminalerne havde givet udtryk for, at der ikke ville ske en betydelig overgang fra vejtransport til transport ad jernbane og indre vandveje, hvis der ikke blev opført offentlige terminaler, som er uafhængige af transportvirksomhederne. Slovakiet henviser til Kombiverkehr, der har konstateret en betydelig stigning i efterspørgslen efter kombineret transport i Slovakiet, navnlig i den østlige og sydeuropæiske akse. Denne efterspørgsel kan imidlertid kun imødegås, hvis der er adgang til velplacerede og fungerende terminaler med tilstrækkelig kapacitet, der udbyder helt uafhængige tjenester som terminalerne i det tyske program for opførelse af terminaler.
(37)
Med hensyn til Kommissionens betænkeligheder ved konkurrencefordrejninger, der vil stride mod den fælles interesse, anfører Slovakiet for det første, at formålet med projektet er at udvikle den kontinentale intermodale transport, der som et helt nyt segment inden for intermodal transport slet ikke eller kun i meget begrænset omfang anvendes i øjeblikket. For det andet er gevinsten i form af positive eksternaliteter 13 gange højere end investeringsomkostningerne, og de fleste af disse besparelser vil ske i andre EU-lande end Slovakiet. Endelig minimeres konkurrencefordrejningerne, idet operatøren af den nye terminal vil skulle betale koncessionsafgifter på mindst 15 % af de samlede investeringsomkostninger, og priserne for operatørens tjenester vil blive reguleret og kontrolleret.
(38)
Som svar på de bekymringer, der er givet udtryk for i afgørelsen om at indlede undersøgelsesproceduren, anfører Slovakiet, at de nye terminaler vil udgøre omkring 16 % af de intermodale terminalers samlede teoretiske kapacitet i Slovakiet udtrykt i omladningskapacitet i intermodale transportenheder (ITU), jf. nedenstående tabel.
Intermodale terminalers kapacitet i Slovakiet
Intermodale terminaler
Omladningskapacitet i ITU
Teoretisk
i %
Bratislava - ÚNS
30 000
Bratislava - Prístav
20 000
Sládkovičovo
20 000
Žilina - Intrans
60 000
Dunajská Streda
600 000
Košice - Intrans
45 000
Košice - Haniska
100 000
Dobrá
75 000
Ružomberok
30 000
Eksisterende - samlet
980 000 (3)
84 %
Bratislava - Prístav
40 000
Leopoldov
40 000
Žilina - Teplička4
40 000
Košice - Bočiar
40 000
Nye - samlet
180 000 (4)
16 %
Alle terminaler - samlet
1 160 000
100 %
(39)
Slovakiet oplyste endvidere følgende tal vedrørende udviklingen af den internationale vejgodstransport i Slovakiet.
År
International vejtransport
(tusinde ton)
Årlig stigning
Kumulativ stigning
2007
27 202
2008
30 931
13,7
13,7
2009
28 879
- 3,4
9,8
2010
30 866
3,3
13,5
2011
33 585
8,8
23,5
Kilde: Den Slovakiske Republiks statistiske kontor.
(40)
Endelig anfører Slovakiet, at Slovakiet vil anvende artikel 31 og artikel 56, stk. 9, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/34/EU (5), der skal gennemføres i national lovgivning inden den 16. juni 2015, på sin offentlige intermodale terminal. Ifølge de slovakiske myndigheder vil disse regler være en passende lovgivningsramme, som vil mindske indvirkningen af overtagelsen af eksisterende kunder fra eksisterende terminaler.
4. BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER
4.1. DEN SLOVAKISKE REPUBLIKS FORENING FOR DEN KEMISKE OG FARMACEUTISKE INDUSTRI
(41)
Den Slovakiske Republiks forening for den kemiske og farmaceutiske industri (»ZCHFP SR«) har en interesse i sikker og miljøvenlig transport i kemikalieindustrien. Den deltog derfor i ChemLog-projektet, der havde til formål at kortlægge, analysere og fremme kombineret transport og offentlige intermodale terminaler i Slovakiet.
(42)
ZCHFP SR's bemærkninger var ledsaget af nedennævnte to undersøgelser gennemført inden for rammerne af ChemLog, et europæisk projekt mellem regionale myndigheder, kemiske industriforeninger og videnskabelige institutioner fra Tyskland, Polen, Den Tjekkiske Republik, Slovakiet, Ungarn og Italien, som ZCHFP SR deltager i: »The Strategy of Combined Transport Development of Chemicals in Central Europe« og »Feasibility Study - Development of railway transport of chemicals in Slovakia in relation to adjacent countries and prepared combined transport terminals«.
(43)
ZCHFP SR konkluderer, at de offentlige terminaler i Slovakiet vil bidrage positivt, navnlig til den kontinentale kombinerede transport, da de nuværende terminaler kun transporterer ISO-containere. Ifølge ZCHFP SR er der kun blevet transporteret meget få veksellad og sættevogne fra Slovakiet ad jernbane, da de nuværende operatører ikke er interesseret i disse, og der er i øjeblikket ingen faste forbindelser fra Slovakiet til et internationalt knudepunkt i Vesteuropa.
4.2. BOHEMIAKOMBI
(44)
Bohemialkombi er en operatør inden for kombineret transport i Slovakiet, hvor virksomheden primært opererer på virksomhedsspor. Ifølge Bohemiakombi benyttes de kontinentale linjer i Europa mest af små og mellemstore vejtransportoperatører og speditører. De udbyder dør-til-dør transport, og de har brug for tjenester fra uafhængige terminaler og operatører inden for kombineret transport for at anvende kombineret transport. Disse SMV'er kan ikke investere i egne terminaler og er derfor afhængig af en offentlig omladningsinfrastruktur. Hvis der ikke findes en sådan struktur, kan disse virksomheder kun anvende vejtransport.
(45)
Bohemiakombi anfører, at de privatejede terminaler kun kan anvendes til kontinental transport i meget begrænset omfang, da terminaloperatørerne også udbyder dør-til-dør transport og således konkurrerer direkte med vejtransportoperatørerne. Ved anvendelsen af privatejede terminaler er der således risiko for, at den transport, der flyttes fra veje til jernbane, kan blive overtaget af den private terminaloperatør, der har adgang til alle oplysninger om forsendelserne og udbyder konkurrerende tjenester.
(46)
Bohemiakombi anfører, at den normale afgift for intermodal omladning i Slovakiet er 45-50 EUR pr. omladet enhed, hvilket er det dobbelte af afgiften på offentlige terminaler andre steder i EU. Ifølge Bohemiakombi er dette til hinder for overgangen fra vejtransport til transport ad jernbane. Ifølge Bohemiakombi vil offentlige intermodale terminaler opført med offentlige midler sikre billigere tjenester og således mindske hindringerne for at overgå fra vejtransport til transport ad jernbane.
(47)
Bohemiakombi konkluderer, at statsstøtten vil styrke konkurrencen inden for intermodale terminaltjenester.
4.3. KOMBIVERKEHR
(48)
Kombiverkehr understreger, at virksomheden transporterer meget få kontinentale enheder til Slovakiet - under 1 000 om året. Kombiverkehr gør gældende, at dette navnlig skyldes de høje omladningsomkostninger på mere end 45 EUR pr. enhed omladet fra lastbil til tog eller omvendt, hvilket er omkring det dobbelte af omkostningerne på offentligt samfinansierede terminaler i Tyskland. De enheder, der transporteres i øjeblikket, hidrører primært fra den kemiske industri, hvor vejtransport er dyrere og indebærer større miljørisici. Den kemiske industris transportenheder kan desuden ofte håndteres fra oven ved brug af det samme åg som inden for kombineret søtransport.
(49)
Ifølge Kombiverkehr er hovedparten af den internationale transport i Slovakiet stykgods såsom pakkede produkter, bilindustriprodukter, maskiner og forbrugsgoder, der transporteres på sættevogne og til dels på veksellad. De slovakiske terminaler har imidlertid ikke det nødvendige udstyr til omladning af disse enheder.
(50)
Ifølge Kombiverkehr forudsætter udviklingen af en bæredygtig kontinental kombineret transport:
a)
terminaler med følgende tekniske specifikationer:
-
700 m nyttige spor
-
direkte jernbaneforbindelse til en hovedjernbanekorridor
-
åg og piggyback-kroge
-
tilstrækkelig opbevaringsplads for enheder, der ikke kan stables
-
tilstrækkelige virksomhedsspor til tog på terminalen eller i nærheden af den.
b)
omladningsafgifter, der er konkurrencedygtige i forhold til afgifterne inden for vejtransport - op til 20-25 EUR pr. omladning mellem vej og jernbane
c)
uafhængige terminalforvaltere, som kan sikre adgang uden forskelsbehandling. Selv om de nuværende terminaler kan benyttes af tredjeparter, anfører Kombiverkehr, at betingelserne for tredjeparter er vilkårlige. Da terminaloperatørerne også er transportører, risikerer tredjepartsoperatører inden for kombineret transport for det første, at terminaloperatøren overtager deres kunder. For det andet er terminaloperatørerne kun interesseret i tredjeparter, så længe de har ledig terminalkapacitet. Så snart de selv har et tilstrækkeligt transportvolumen, er de ikke længere interesseret i at give tredjeparter adgang. Endelig kan en terminaloperatør, der ikke reguleres, gøre det vanskeligt eller økonomisk ufordelagtigt for tredjeparter at anvende den pågældendes terminal på mange forskellige måder, f.eks. gennem prisfastsættelsen, tjenestens kvalitet og tildeling af terminalslots.
(51)
Det er forbundet med store indledende tab for Kombiverkehr at udvikle nye adgangspunkter for kombineret transport til virksomhedens kunder, der først kan indtjenes efter et til to års almindelig drift. Virksomheden har derfor ikke råd til at udbyde nye produkter på terminaler uden sikkerhed på lang sigt.
(52)
Kombiverkehr støtter derfor Slovakiets plan om, at den nye terminal skal drives af uafhængige virksomheder. Kombiverkehr mener imidlertid, at operatørerne inden for kombineret transport vil være mere interesseret i udviklingen af terminalen, hvis de havde indflydelse på driften. Hvis driften af terminalen skal være uafhængig og uden forskelsbehandling, skal følgende betingelser efter Kombiverkehrs opfattelse opfyldes:
-
terminaloperatøren skal være en uafhængig virksomhed med en uafhængig forvaltning
-
ingen operatør inden for kombineret transport må eje over 50 % af den virksomhed, der driver terminalen
-
der skal være klare regler for terminaloperatøren, f.eks. vedrørende slottildeling og betingelserne herfor
-
terminaloperatøren skal kontrolleres af et uafhængigt tilsynsorgan og jernbanetilsynsmyndigheden.
(53)
Ifølge Kombiverkehr er der et meget stort potentiale for at overflytte gods fra vej- til jernbanetransport, navnlig i forbindelse med ruterne til Tyskland (Rhein-Ruhr-Gebiet og Hamborg/Hannover) og til Nederlandene og Belgien. Der kører i øjeblikket omkring 1 000 lastbiler på disse ruter om ugen.
(54)
Kombiverkehr påpeger, at virksomheden kun er interesseret i kontinental godstransport, der i øjeblikket sker ad vej. Hvis virksomheden anvendte den nye terminal, ville den således ikke mindske omladnings- og fragtvolumenet på de eksisterende terminaler i Slovakiet, hvor kombineret transport allerede finder sted.
4.4. DHL
(55)
DHL anfører, at der ikke er adgang til offentlige tjenester i de eksisterende intermodale terminaler i Slovakiet, og at adgangen til omladning mellem den offentlige vej- og jernbaneinfrastruktur ikke er liberaliseret. DHL støtter de slovakiske myndigheders bestræbelser på at liberalisere den kombinerede transport gennem opførelse af fire nye intermodale terminaler til omladning mellem jernbane og vej.
4.5. METRANS
(56)
Metrans gør gældende, at de argumenter, som Slovakiet bruger til at begrunde statsstøtten til opførelse af terminalerne, er udokumenterede, forkerte eller på anden måde irrelevante. Sammenfattende har virksomhedens fremsat følgende argumenter imod den oprindelig anmeldte foranstaltning:
De eksisterende terminalers uafhængighed
(57)
Ifølge Metrans er Slovakiets påstand om, at de nuværende terminaloperatører ikke udbyder de nødvendige uafhængige tjenester, ikke rigtig, og Slovakiet har indtil videre ikke dokumenteret denne påstand. Metrans driver sine terminaler uafhængigt og udbyder også sine tjenester til uafhængige transportvirksomheder. Metrans tillader operationer med andre tog. Ved Interports terminal i Košice, der drives af Metrans, udbyder Metrans f.eks. udelukkende terminalrelaterede tjenester, og transport håndteres af andre parter. Så vidt det er Metrans bekendt, gør det samme sig gældende for andre offentlige terminaler. Slovakiet har aldrig officielt eller uofficiel klaget til Metrans over påstået mangel på uafhængighed, og konkurrencemyndighederne har heller aldrig indledt undersøgelser eller på anden vis henvendt sig til Metrans desangående. Ifølge Metrans kan Slovakiet desuden ikke forhindre operatører af offentlige terminaler i også at udbyde transporttjenester og således miste deres påståede uafhængighed. Endelig fremfører Metrans, at alt-i-et-tjenester fører til større teknisk effektivitet og prisreduktioner (som følge af computerstyring af hele transport- og håndteringsprocessen og bedre tjenestekvalitet), der styrker terminalernes konkurrencestilling i forhold til vejtransport. Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt de eksisterende terminaloperatører i Slovakiet udbyder intermodale terminaltjenester til uafhængige operatører inden for kombineret transport, og om, hvordan disse tjenester offentliggøres, henviste Metrans til afsnittet på virksomhedens websted om lagertjenester og fremsendte en liste over de uafhængige transportoperatører, transportvirksomheder, rederier og leasingselskaber, som har benyttet virksomhedens tjenester. Metrans henviser ligeledes til fire selskaber, der anvender selskabets terminaler, som udbyder intermodale transporttjenester.
Kontinental transport
(58)
Ifølge Metrans er det forkert at sige, at de eksisterende terminaler ikke håndterer kontinental transport. Metrans anfører, at 12 af de i alt 127 tog, som virksomheden håndterer om ugen, sendes til Duisburg og 12 til Rotterdam, og at disse tog udelukkende anvendes til kontinental transport. Derudover falder 10 % af alle de tog, der håndteres, under kategorien kontinental transport. Omkring 50 % af det volumen, virksomheden håndterer på terminalen i Košice Haniska, falder ind under kontinental transport. Metrans' terminaler har det nødvendige udstyr til at håndtere alle kontinentale enheder som f.eks. rækketrucks eller aftagelige piggyback-åg til håndtering af kontinentale enheder såsom udskiftelige veksellad og sættevogne, og virksomheden kan i nødvendigt omfang bygge RO-LA-ramper. Metrans understreger imidlertid, at der ikke er efterspørgsel efter disse tjenester. Metrans gør gældende, at det er ineffektivt at anvende veksellad, sættevogne eller lastbiler i forhold til de 45 fod, dvs. 13,7 m brede ISO-pallecontainere, der specifikt er beregnet til kombineret transport, da transportomkostningerne for disse containere er 30 % lavere end for transport af påhængsvogne. Derudover hidrører omkring 25 % af virksomhedens omsætning fra tjenester inden for kontinental transport. Det relevante marked rækker ud over Slovakiets grænser. Der er terminaler i nabolandene, som leverer tjenester inden for kontinental transport, og der er således reel konkurrence. Metrans mener ikke, at de offentlige terminaler vil blive tilpasset kontinental transport.
De eksisterende terminalers overensstemmelse med AGTC-aftalen
(59)
Ifølge Metrans er det urentabelt at investere i AGTC-forenelige parametre (750 m lange terminalspor), og omkostningerne er irreversible. Som følge af jernbaneinfrastrukturen i Slovakiet og i nabolandene (som f.eks. Den Tjekkiske Republik og Ungarn) er det ikke muligt at drive tog, der er længere end omkring 550 m. Det er ikke sandsynligt, at situationen vil ændre sig i løbet af de næste 5-7 år, men en række terminaler, herunder begge Metrans' terminaler, kan forlænge deres terminalspor til 750 m inden for en tidshorisont på 1-2 år og således træffe foranstaltninger, så snart jernbaneinfrastrukturen gør det muligt at anvende sådanne tog.
Det er muligt at opføre og drive uafhængige terminaler uden statsstøtte
(60)
Metrans fremfører, at virksomheden selv er det bedste eksempel på, at det intermodale terminalmarked er attraktivt for private investorer, og at disse terminaler kan være rentable. Ud over virksomhedens greenfieldinvestering i den største terminal i Slovakiet i Dunajská Streda i 2012 åbnede Metrans en ny terminal i Košice. Investeringer af denne art er meget sårbare over for lovændringer efter gennemførelsen af investeringen og over for statsstøtte til kombineret transport. Slovakiets planer om at investere statsmidler i terminaler (og statens ineffektive transportpolitik) afholder allerede i dag private investorer fra at investere yderligere i opgraderingen af eksisterende terminaler og fra at foretage yderligere greenfieldinvesteringer.
Den oprindelig anmeldte foranstaltning fordrejer konkurrencen
(61)
Ifølge Metrans vil operatører af offentlige terminaler opnå en betydelig konkurrencefordel, da de modtager et tilskud på 85 % af de samlede kapitalomkostninger. Slovakiet kan ikke effektivt forhindre operatørerne i at anvende dumpingpriser (det vil altid være muligt at anfægte enhver prisfastsættelse i koncessionsaftalen og hævde, at det er en »hardcore«-begrænsning). Metrans er ikke enig med Slovakiet i, at de offentlige terminalers priser vil kunne sammenlignes med de eksisterende terminalers priser. Det indre marked (ud over Slovakiets grænser) vil i høj grad blive påvirket, f.eks. området omkring Bratislava, der også betjenes af to terminaler i Wien. Metrans informerede Kommissionen om de priser, som interesserede kunder får oplyst efter anmodning. I henhold til denne prisliste opkræver virksomheden betydelig lavere afgifter end de påtænkte afgifter under foranstaltningen pr. operation for alle typer enheder. Endelig kommer den planlagte terminal i Košice til at ligge blot 1 km fra Metrans nye terminal. I nærheden af Bratislava, hvor der skal opføres en anden ny terminal, er der allerede to terminaler i Wien, to i Budapest og en i Dunajská Streda.
Opførelse af nye offentlige terminaler vil ikke skabe yderligere transportvolumen ved overgang fra vejtransport til kombineret transport
(62)
Som Metrans påpeger, udgør terminaltjenesterne (herunder håndtering og omladning) kun omkring 2 % af de samlede omkostninger til kombineret transport. Afgifterne for brug af jernbanestrukturen udgør 40-50 % af de samlede transportomkostninger. Nye terminaler tiltrækker derfor kun kunder, der allerede anvender kombineret transport. Effektiv statsstøtte til kombineret transport er det eneste, der kan bidrage til at øge volumenet.
Positive eksternaliteter
(63)
De positive eksternaliteter, der anføres af Slovakiet, kan kun opnås, hvis der overflyttes yderligere transport fra veje til jernbane, og selv i dette tilfælde ikke blot ved at opføre nye terminaler. Metrans fremfører, at opførelsen af terminalerne ikke i sig selv vil føre til en betydelig stigning i volumenet af kombineret transport, og de positive eksternaliteter vil således ikke blive opnået.
Den eksisterende kapacitet er tilstrækkelig, og markedet kan dække den voksende efterspørgsel
(64)
Ifølge Metrans udnytter de eksisterende terminaler i øjeblikket kun omkring 50 % af deres faktiske kapacitet. Det samlede godstransportvolumen i Slovakiet har desuden været støt faldende gennem de senere år. Metrans underbygger denne påstand med statistikker over godstransport i Slovakiet, hvoraf det fremgår, at der blev transporteret 203 mio. t i 2009, 191 mio. t i 2010 og 179 mio. t i 2011. De økonomiske prognoser, som Slovakiet henviser til for at underbygge sin påstand, er således forkerte og forældede. Selv om det ikke var muligt at imødegå det øgede behov for kombineret transport med den eksisterende overkapacitet, ville det kunne imødegås til forholdsvis lave omkostninger på kort og mellemlang sigt ved enten at opgradere og udvide den eksisterende kapacitet eller ved at lade private investorer bygge ny kapacitet. Metrans anfører, at det samlede volumen for alle eksisterende intermodale terminaler i Slovakiet var 1,9 mio. t i 2010. De nye offentlige terminalers planlagte kapacitet er 1,8 mio. t pr. år, hvilket udgør næsten 100 % af markedet.
(65)
Metrans konkluderer, at de fire offentlige terminaler ikke er bæredygtige projekter i lyset af den nuværende økonomiske situation og markedssituationen (eksisterende overkapacitet, støt faldende godstransportvolumen, ustabil transportpolitik). Hvis de opføres, vil de skabe yderligere overkapacitet, der blot vil fordreje konkurrencen og fortrænge private operatører, der skal operere på et niveau, der ikke blot dækker deres variable omkostninger, men også deres faste omkostninger.
4.6. WIENCONT
(66)
WienCont er indehaver og operatør af en stor trimodal terminal i Wien. Virksomheden fremfører, at statsstøtten til opførelsen af fire offentlige intermodale terminaler i Slovakiet ikke er nødvendig for at sikre udviklingen af intermodal transport i Slovakiet, og at den vil fordreje konkurrencen betydeligt. WienCont fremfører, at en støtte på 135,5 mio. EUR og en støtteintensitet på 85 %/100 % er helt unødvendig, eftersom WienCont siden 2006 har drevet og udvidet sin terminal med drifts- og investeringstilskud fra Wien kommune på 11,6 mio. EUR og en støtteintensitet på 31 %.
(67)
WienCont sætter endvidere spørgsmålstegn ved den prognose for vækst inden for intermodal transport, som Slovakiet har forelagt, og henviser til statistikker, hvoraf det fremgår, at den industrielle vækst i Slovakiet i perioden 2010-2012 kun var 13 %. WienCont henviser også til en senere prognose fra Snizek & Partner (2011), der forudser en stigning i uledsaget godstransport fra 300 000 ITU i 2008 til 440 000 ITU i 2030. Ifølge denne prognose kan hele markedet dækkes af WienConts terminalkapacitet. De østrigske myndigheder støtter ikke desto mindre opførelsen af en anden stor intermodal terminal i Wien Inzersdorf, der netop er påbegyndt.
(68)
WienCont fremfører, at opførelsen af en ny terminal i regionen i Bratislava vil svække Wiens position som et knudepunkt. Virksomheden anfører endvidere, at opførelsen af nye terminaler vil føre til en overgang for vejtransport til transport ad jernbane.
(69)
I 2011 og 2012 havde WienCont en kapacitet på 250 000 ITU. Virksomheden håndterede 72 541 ITU i 2012 og 71 369 ITU i 2011. Transporten fra Slovakiet tegnede sig for 2 968 ITU i 2012 og 2 148 ITU i 2011, hvorimod der ikke var nogen transport til Slovakiet i 2012 og 59 ITU i 2011. WienConts håndteringsafgifter pr. container i terminal er sammenlignelige med afgifterne i foranstaltningen for en container i terminal, men højere for brug af lager og for håndtering af påhængsvogne.
5. SLOVAKIETS BEMÆRKNINGER TIL BEMÆRKNINGERNE FRA INTERESSEREDE PARTER
(70)
Slovakiet bemærkede, at fire af de seks parter, som gav udtryk for deres interesse, støttede foranstaltningen om opførelse af de offentlige terminaler. Slovakiets svar på Metrans' og WienConts bemærkninger følger nedenfor.
5.1. SVAR PÅ METRANS' BEMÆRKNINGER
De eksisterende terminalers uafhængighed
(71)
Slovakiet understreger på ny, at Metrans ikke er en uafhængig terminaloperatør, da virksomheden selv er en transportvirksomhed. Slovakiet henviser til bemærkningerne fra Bohemiakombi og Kombiverkehr, der påpeger, at der kan opstå interessekonflikter, da Metrans både er transportvirksomhed og operatør inden for kombineret transport og dør-til-dør transport. Slovakiet henviser ligeledes til kravet i EU-lovgivningen om, at en jernbaneinfrastrukturoperatør ikke må konkurrere med de transportvirksomheder, der anvender den pågældende jernbaneinfrastruktur. Slovakiet bekræfter på ny, at Slovakiet kan sikre, at den operatør, der udvælges til at drive de slovakiske offentlige terminaler, er uafhængig. Med hensyn til de transportører, der anvender Metrans' terminaler, bemærker Slovakiet, at Slovakiet ikke har kendskab til, at nogen af disse transportører driver en fast kombineret transportrute.
(72)
Med hensyn til alt-i-et-tjenesternes effektivitet bemærker Slovakiet, at en transportvirksomheds ejerskab af infrastruktur fører til monopoldannelse, og indehaveren af infrastrukturen bør ikke samtidig anvende infrastrukturen som transportvirksomhed. Slovakiet påpeger i denne forbindelse, at Metrans har en markedsandel på 55-60 %.
(73)
Slovakiet bemærker, at der på Metrans' websted, hvor Metrans hævder at offentliggøre sine omladningstjenester, ikke udbydes intermodale terminaltjenester til operatører inden for intermodal transport, men til rederier og leasingselskaber.
Kontinental transport
(74)
Slovakiet anfører, at der ikke findes nogen statistikker over kontinental transport som anført af Metrans. Slovakiet har aldrig modtaget oplysninger, der viser, at Metrans ejer det nødvendige udstyr til håndtering af kontinentale ITU'er. Slovakiet går ud fra, at Metrans omfatter søcontainere, som er blevet lastet uden for Europa, men omladet i en af indlandsterminalerne, af kontinental transport.
(75)
Slovakiet anfører, at UIRR (6)-statistikkerne imødegår Metrans' påstand om, at der ikke er noget marked for sættevogne og veksellad.
(76)
Slovakiet anfører endvidere, at de planlagte terminalers udformning er særlig velegnet til kontinental transport. Omladningsudstyret vil ligeledes kunne håndtere sættevogne og veksellad. Pladsen under kranen konstrueres specielt til at betjene kontinentale ITU'er. Der vil således være plads mellem ITU'erne, hvilket er nødvendigt af hensyn til håndteringen med piggyback-kroge, og der vil være diagonale standpladser til sættevogne, således at de kan håndteres direkte af lastbiler. I modsætning til på andre terminaler, der er specialiseret i containertransport, bliver det således muligt at håndtere disse typer ITU'er i en enkelt proces. Det vil reducere omladningsprisen for kontinentale ITU'er på de offentlige terminaler.
De eksisterende terminalers overensstemmelse med AGTC-aftalen
(77)
I overensstemmelse med EU's jernbanetransportpolitiske prioriteter investerer Slovakiet i infrastruktur med spor til 750 m lange tog. Slovakiet er ligeledes af den opfattelse, at Metrans' terminal i Dunajská Streda ikke kan udvides, da den er begrænset på den ene side af hovedvej E575 og på den anden side af den kurve, der forbinder terminalen til hovedbanenettet.
Det er muligt at opføre og drive uafhængige terminaler uden statsstøtte
(78)
Ifølge Slovakiet viser de økonomiske undersøgelser, der er blevet gennemført vedrørende de offentlige terminaler, at opførelsen og driften af terminalerne ikke udelukkende kan finansieres af indtægterne fra terminalaktiviteterne. Slovakiet formoder, at Metrans krydsfinansierer opførelsen af terminalerne med virksomhedens indtægter fra transportaktiviteter.
(79)
Slovakiet tilbød også Metrans at samarbejde om opførelsen af de offentlige terminaler, men Metrans var ikke villig til at opfylde Slovakiets krav om adgang uden forskelsbehandling.
Konkurrencen vil blive fordrejet
(80)
Slovakiet understreger, at principperne for fastsættelse af gebyrer for brug af terminaltjenester og for den uafhængige jernbanemyndigheds ansvar for at vurdere og regulere disse gebyrer i tilfælde af klager er fastsat i direktiv 2012/34/EU.
(81)
Slovakiet anfører, at Slovakiet ligeledes støtter private virksomheders udvikling af kombineret transport. Slovakiet investerede f.eks. i en kapacitetsforøgelse af jernbanesporet Bratislava-Dunajská foranlediget af Metrans' øgede behov.
(82)
Slovakiet bemærker, at Metrans har markeret sin prisliste for terminaltjenester som fortrolig, hvilket viser, at virksomhedens priser ikke offentliggøres.
Opførelse af nye offentlige terminaler vil ikke skabe yderligere transportvolumen ved overgang fra vejtransport til kombineret transport
(83)
I sit svar på denne udokumenterede påstand henviser Slovakiet til bemærkningerne fra Kombiverkehr, der anfører, at den kontinentale kombinerede transport vil stige, hvis uafhængige terminaloperatører sikrer lige adgang til deres tjenester, og hvis prisen pr. håndtering ikke overstiger 20-25 EUR pr. omladet enhed.
(84)
Slovakiet påpeger endvidere, at kontinental kombineret transport ifølge UIC (7)-statistikkerne tegner sig for 47,14 % af den samlede kombinerede transport. Da overgangen fra vejtransport til transport ad jernbane endnu ikke har nået dette niveau i Slovakiet, er der stadig et stort potentiale for kontinental intermodal transport ud over transport af søcontainere.
Uledsaget kombineret transport: TEU 2011
KT-markedssegment
Kontinental transport
Søtransport
I alt
(TEU)
Indenlandsk KT
3 863 110
7 065 030
10 928 140
International KT
4 678 050
2 510 730
7 188 780
Samlet KT
8 541 160
9 575 760
18 116 920
(85)
Slovakiet anfører, at eftersom omladningsomkostningerne ifølge Metrans udgør omkring 2 % af de samlede transportomkostninger, og eftersom initialomkostningen for en ny kontinental rute ifølge Kombiverkehr først bliver dækket efter 1-2 år, er det højst usandsynligt, at operatører af nye ruter vil introducere nye ruter til destinationer med eksisterende ruter. Slovakiet anfører, at Metrans' kunder primært er rederier, og at Metrans primært transporterer søcontainere, hvorimod der på den nye terminal vil være fokus på flytning af gods fra vejtransport til transport ad jernbane. Terminalen vil være rettet mod en anden kundegruppe, og tjenesterne vil være rettet mod et andet markedssegment.
Besparelser på eksterne omkostninger, den eksisterende kapacitet er tilstrækkelig, og markedet kan dække den voksende efterspørgsel
(86)
Slovakiet anfører, at det faldende transportvolumen i Slovakiet er irrelevant for vurderingen af potentialet for udvikling af kontinental transport, da faldet primært skyldes det faldende nationale transportvolumen. Slovakiet lægger derfor større vægt på de statistikker (jf. ovennævnte bemærkninger), som viser et stigende vejtransportvolumen, da der skal fokuseres på dette volumen ved overgang fra veje til jernbane.
(87)
Slovakiet anfører, at de nye terminaler kun vil udgøre 16 % af de slovakiske intermodale terminalers fremtidige kapacitet.
(88)
I sit svar på Metrans' bemærkninger vedrørende fordrejning af konkurrencen, den manglende evne til at skabe yderligere transportvolumen ved overgang fra vejtransport og dækning af den voksende efterspørgsel med eksisterende kapacitet henviser Slovakiet til bemærkningerne fra Kombiverkehr, der vurderer, at der er et stort potentiale for kontinental transport til og fra Slovakiet. Kombiverkehr anfører, at det ugentlige vejtransportvolumen til og fra Nordtyskland, Belgien og Nederlandene udgør omkring 1 000 lastbiler. Kombiverkehr påtænker kun at overføre en del af den last, der i øjeblikket transporteres ad vej, så terminalen vil ikke få betydning for de eksisterende terminalers nuværende omsætningskilder.
5.2. SVAR PÅ WIENCONTS BEMÆRKNINGER
(89)
Som svar på WienConts bemærkning om, at støtteintensiteten i forbindelse med udvidelsen af WienConts terminal kun var 31 %, hvorimod Slovakiet finansierer hele initialinvesteringen, bemærker Slovakiet for det første, at WienCont er majoritetsejet af de offentlige myndigheder. WienCont anvender desuden infrastrukturforvalterens jernbaneinfrastruktur og Wien kommunes grund. Omkostningerne til opførelse af de nye slovakiske terminaler omfatter både køb af grund og opbygningen af jernbaneinfrastrukturen samt opførelsen af en helt ny terminal. Slovakiet anfører, at mere end 90 % af den samlede investering i opførelsen af WienConts terminal, herunder jernbanen og grunden, blev finansieret med offentlige midler. Slovakiet er desuden af den opfattelse, at denne indsigelse er i strid med målene for Samhørighedsfonden, der har til formål at mindske forskellene mellem medlemsstater gennem finansiering af infrastruktur og miljøbeskyttelse.
(90)
Som svar på påstanden om, at WienCont dækker hele efterspørgslen i området omkring Wien, og at terminalen i Bratislava vil udgøre en trussel mod virksomhedens erhvervsmæssige aktiviteter, bemærker Slovakiet for det andet, at blot 4,6 % af det samlede volumen håndteret af WienCont hidrører fra Slovakiet. Selv om WienCont mistede hele dette volumen, hvilket Slovakiet tvivler på, ville virksomheden ikke være skadet i en grad, som ville berettige, at man undlod at opføre en moderne trimodal terminal i Bratislava ved Donau.
6. OPFØLGENDE INFORMATIONSUDVEKSLING MED METRANS, WIENCONT OG SLOVAKIET
(91)
Kommissionens opfølgende informationsudveksling med Slovakiet, Metrans og WienCont afklarede en række spørgsmål vedrørende de oplysninger, som parterne havde indsendt.
(92)
Selv om Metrans ikke kunne påvise, i hvilket omfang virksomheden varetager kontinental kombineret transport, kunne virksomheden påvise, at den varetager en sådan transport, og Metrans' nuværende kontinentale transportvolumen er betydelig. I forbindelse med kontinental transport anvender Metrans containere, navnlig 45 fod, dvs. 13,7 m brede containere og tankcontainere. Metrans har ligeledes påvist, at virksomheden ejer forskelligt udstyr, der er velegnet til omladning af andre intermodale transportenheder end containere. Slovakiet har fremsendt statistiske datablade fra Metrans til Kommissionen, som viser, at Metrans ikke har transporteret lastbiler, veksellad eller sættevogne.
(93)
For at gendrive Metrans' påstande om, at der ikke er efterspørgsel efter transport i andre intermodale transportenheder (ITU) end containere, fremhævede Slovakiet f.eks. den uafhængige terminal i Lovosice i Den Tjekkiske Republik, der indledte sine aktiviteter i 2006 med faste ruter, primært med containertransport. Her steg mængden af transporterede ITU'er med 81 % i perioden 2007-2012, og veksellad og sættevogne tegnede sig for 75 % af omladningerne i 2012. Et andet eksempel fremhævet af Slovakiet er den uafhængige terminal i Wuppertal-Langerfled, der i øjeblikket næsten udelukkende transporterer veksellad og sættevogne. Selv på WienConts terminal, der er et vigtigt omladningssted for søcontainere, tegner veksellad sig for 21 % af omladningerne.
(94)
WienCont havde fremlagt en redegørelse fra Snizek & Partner, hvori det anføres, at kvaliteten af operationerne på en terminal med en kapacitetsudnyttelse på 88 % vil være forringet i alvorlig grad.
(95)
Endelig var Slovakiet enig i, at der i første omgang blot skulle opføres en enkelt terminal som et pilotprojekt for at mindske eventuelle bekymringer over omfanget af en mulig konkurrencefordrejning og for at afprøve Slovakiets antagelser vedrørende flytning af gods fra vejtransport til transport ad jernbane. Slovakiet begrænsede derfor den oprindelige anmeldelse til en enkelt terminal i Žilina-Teplička. Denne terminal kommer til at ligge mere end 200 km fra Metrans' terminaler i Dunajská Streda og Košice og WienConts terminal. Slovakiet meddelte endvidere Kommissionen, at Intrans' eksisterende terminal i Žilina bliver lukket i nærmeste fremtid. Der redegøres for Kommissionens vurdering af foranstaltningen nedenfor.
7. VURDERING AF STØTTEN
(96)
Det fastslås i artikel 107, stk. 1, i TEUF, at »statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, [er] uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.«
(97)
Kriterierne i artikel 107, stk. 1, i TEUF er kumulative. For at beslutte, om den pågældende foranstaltning udgør statsstøtte i den i artikel 107, stk. 1, i TEUF anførte forstand, skal alle følgende kriterier opfyldes. Den finansielle støtte skal især:
a)
ydes af staten eller ved hjælp af statsmidler
b)
give den støttemodtagende virksomhed en fordel
c)
begunstige visse virksomheder eller visse produktioner (selektivitetskriteriet)
d)
fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.
(98)
I henhold til Domstolens retspraksis kan opførelsen og driften af infrastruktur udgøre en økonomisk aktivitet (8). Da den anmeldte foranstaltning vedrører investeringsstøtte til infrastruktur, der anvendes til kommerciel udnyttelse, må opførelsen og driften af denne infrastruktur anses for at udgøre en økonomisk aktivitet, og foranstaltningen er derfor omfattet af artikel 107, stk. 1, i TEUF.
(99)
For så vidt angår den anmeldte foranstaltning, vil de slovakiske myndigheder opføre terminalen og vælge den koncessionshaver, der skal være ansvarlig for driften. Initialinvesteringen skal finansieres med midler fra Samhørighedsfonden (85 %) og fra den slovakiske stat (15 %). Da midlerne fra Samhørighedsfonden overføres til de pågældende nationale myndigheder, anses de for at være til rådighed for de slovakiske myndigheder og for at udgøre statsmidler.
(100)
Fordel: På grundlag af den indledende markedsundersøgelse gennemført af de slovakiske myndigheder kan det ikke udelukkes, at den fremtidige udvælgelsesproces kun får et meget begrænset antal deltagere, og at den ikke kommer til at opfylde de krav, der stilles til et konkurrencepræget udbud. I betragtning af den store sandsynlighed for en utilstrækkelig konkurrence i forbindelse med dette udbud kan det derfor ikke udelukkes, at operatøren kommer til at opnå en økonomisk fordel.
(101)
Selektivitet: Eftersom foranstaltningen alene kommer den udvalgte terminaloperatør til gode, må den anses for at være selektiv.
(102)
Konkurrencefordrejning og påvirkning af samhandelen mellem medlemsstaterne: Hvis statsstøtte ydet af en medlemsstat styrker en virksomheds position i forhold til andre virksomheder, som den konkurrerer med i samhandelen inden for EU, skal sidstnævnte betragtes som påvirket af den pågældende støtte (9). Det er tilstrækkeligt, at støttemodtageren konkurrerer med andre virksomheder på konkurrenceudsatte markeder (10). I den foreliggende sag vil den anmeldte foranstaltning styrke de nye transferterminalers position i forhold til eksisterende terminaler, og den vil derfor potentielt kunne fordreje konkurrencen, i det omfang dette marked er konkurrenceudsat. Derfor kan støtten fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.
(103)
I lyset af ovenstående konkluderer Kommissionen, at foranstaltningen udgør støtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF.
7.1. FORANSTALTNINGENS LOVLIGHED
(104)
De slovakiske myndigheder har opfyldt forpligtelsen i artikel 108, stk. 3, i TEUF, til at anmelde støtteforanstaltningen, inden den gennemføres. Kommissionen noterer sig, at støtten ikke vil blive ydet, før den er blevet godkendt af Kommissionen.
7.2. FORENELIGHEDSVURDERING
(105)
Kommissionen har tidligere vurderet støtte til infrastrukturprojekter direkte på grundlag af artikel 93 i TEUF (11) og efterfølgende på grundlag af Domstolens dom i Altmark-sagen (12), der udelukkede anvendelsen af artikel 93 i TEUF på grundlag af artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF på intermodale terminaler (13). Siden Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1370/2007 (14) trådte i kraft, finder artikel 93 i TEUF direkte anvendelse som retsgrundlag for vurderingen af foreneligheden af støtte til landtransport, der ikke er omfattet af denne forordning, og navnlig på støtte til samordning af transportvæsenet.
(106)
I henhold til artikel 93 i TEUF er støtteforanstaltninger, som modsvarer behovet for en samordning af transportvæsenet, forenelige med traktaterne. Begrebet samordning af transportvæsenet, som anvendes i denne bestemmelse, har en betydning, som går ud over den blotte fremme af udviklingen af en økonomisk aktivitet. Det omfatter en indgriben fra de offentlige myndigheders side med henblik på at lede udviklingen inden for transportsektoren i den fælles interesse. Domstolen har udtalt, »at støtteforanstaltninger til transportvæsenet kun er forenelige med traktaten i ganske bestemte tilfælde, som ikke skader Fællesskabets almindelige interesser« (15).
(107)
Liberaliseringens forløb i transportsektoren har i visse henseender mindsket behovet for samordning væsentligt. I en effektiv liberaliseret sektor kan samordningen i princippet opstå som resultat af markedskræfterne. Der kan desuden fortsat optræde markedsbrister, også efter liberalisering af sektoren. Disse begrunder det offentliges indgriben på området.
(108)
Transportsektoren kan have samordningsvanskeligheder i økonomisk forstand, f.eks. i forbindelse med sammenkoblingen af forskellige transportnet. Kommissionen har af disse grunde allerede godkendt statsstøtte på grundlag af artikel 93 i TEUF (16).
(109)
En støtte skal for at kunne anses for at modsvare behovet for samordning af transportvæsenet være nødvendig og stå i et rimeligt forhold til det tilstræbte mål. Desuden må støttens konkurrenceforvridende element ikke skade Unionens almene interesser.
(110)
Det har således altid været Kommissionens opfattelse, at støtte er forenelig med det indre marked efter artikel 93 i TEUF, forudsat at følgende betingelser er opfyldt:
a)
Støtten bidrager til at nå et mål af fælles interesse.
b)
Støtten er nødvendig.
c)
Støtten står i rimeligt forhold til målet.
d)
Alle brugere har adgang til de pågældende infrastrukturer uden forskelsbehandling.
e)
Støtten medfører ikke konkurrencefordrejninger, som er i modstrid med den fælles interesse.
(111)
Kommissionen vil derfor vurdere, om disse fem kriterier for, at støtten kan betragtes som forenelig med det indre marked efter artikel 93 i TEUF, er opfyldt i den foreliggende sag.
7.2.1. Mål af fælles interesse
(112)
EU har i nogen tid søgt at følge en politik med et afbalanceret kombineret transportsystem, og fremme den kombinerede transports konkurrenceevne over for vejtransport er en integreret del af denne politik. Målet med EU's politik for kombineret transport er at nå frem til et skifte fra vejtransport til andre transportformer.
(113)
EU-instrumenter som f.eks. Rådets direktiv 92/106/EØF (17) af 7. december 1992 har til formål at fremme udviklingen af kombineret transport. Hvidbogen om transportpolitik (18) tilskynder til brugen af jernbane og andre miljøvenlige transportmåder for at udvikle konkurrencedygtige alternativer til vejtransport.
(114)
Derudover er kombineret transport i overensstemmelse med konklusionerne af Det Europæiske Råd i Göteborg i juni 2001, der erklærede, at foranstaltninger, der kan bidrage til at overflytte trafikken fra vejtransport til mere miljøvenlige transportformer, af helt central betydning for bæredygtig transport.
(115)
Kommissionen anerkender, at det først og fremmest er markedsaktørernes opgave at fremme kombineret transport på markederne, som der er fri adgang til, og hvor reglerne om fri konkurrence og om udbud og efterspørgsel gælder. Men for at frigøre potentialet for kombineret transport fuldstændigt, er der muligvis behov for at tilskynde operatørerne til at løbe den risiko, som overflytning fra vejtrafik til alternative transportformer indebærer.
(116)
Der er desuden stadig mere berettiget at fokusere på mulighederne for kombineret transport, da EU's industri opretholder eller i høj grad øger konkurrencedygtigheden af sin produktion i Europa ved at benytte avanceret logistik, optimere produktion og distribution og skabe værdi under processen. Disse sofistikerede forsyningskæder bliver mere og mere sårbare over for vejtransportens svigtende pålidelighed og voksende omkostninger. Kombineret transportlogistik må nødvendigvis blive et vigtigt mål for den europæiske fremstillingsindustri.
(117)
Endelig understreger Kommissionen, at det er nødvendigt at fremskynde investeringer i infrastruktur, navnlig i miljøvenlige transportformer, som indgår som led i de transeuropæiske net (TEN) og IKT-højhastighedsnetværk (19).
(118)
Opførelsen af intermodale terminaler, som sikrer alle brugere lige adgang, er blevet støttet af en række EU-instrumenter. I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 661/2010/EU (20) skal der udvikles et transeuropæisk transportnet, der så vidt muligt skal være interoperabelt inden for de enkelte transportformer og fremme omladningsmulighederne mellem de forskellige transportformer. I henhold til afgørelsen skal projekter af fælles interesse bidrage til bæredygtig udvikling af transportsektoren ved at forbedre sikkerheden og mindske transportens miljøbelastning, bl.a. ved at fremme et modalt skift til jernbanetransport, intermodal transport, transport ad indre vandveje og søtransport. I henhold til artikel 10 i Rådets direktiv 91/440/EØF (21) af 29. juli 1991 om udvikling af Fællesskabets jernbaner skal medlemsstaterne sikre, at jernbanevirksomheder fra andre medlemsstater på rimelige vilkår tildeles ret til adgang til infrastrukturen med henblik på udførelse af international kombineret godstransport. I sit forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Unionens retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet (22) foreslog Kommissionen desuden, at operatører af godsterminaler skal sikre, at enhver godsterminal er åben for alle operatører, og tilbyde denne adgang uden forskelsbehandling og til gennemsigtige gebyrer.
(119)
Opførelsen af intermodale terminaler, som sikrer alle brugere lige adgang, tager sigte på virkeliggørelse af et mål af fælles interesse, da det bidrager til at udbygge den kombinerede transport og fremme en overgang fra vejtransport til transport ad jernbane og indre vandveje og dermed til at mindske overbelastningen af vejnettet, reducere antallet af ulykker og nedbringe de emissions-, støj- og klimagener, som vejtransport forårsager. Det anfægtes ikke i nogen af bemærkningerne til indledningen af proceduren, at foranstaltningens formål, dvs. at fremme en overgang fra vejtransport til transport ad jernbane og indre vandveje, er et mål af fælles interesse.
(120)
Med hensyn til den planlagte opførelse og drift af terminalen i Žilina-Teplička er gevinsten i form af positive eksternaliteter i henhold til oplysningerne fra de slovakiske myndigheder 15 gange højere end udgifterne til opførelse af den planlagte infrastruktur. Den samlede forventede gevinst på 399 mio. EUR vil blive opnået i EU uden for Slovakiet, da transportstrækningen mellem Slovakiet og resten af EU uden for Slovakiet normalt er længere end strækningen i Slovakiet.
(EUR)
Miljøbesparelser over 30 år for Žilina-terminalen
Reduktion af overbelastningen af vejnettet
107 117 951
Reduktion af antallet af ulykker
32 175 502
Reduktion af emissioner
223 748 276
Reduktion af støj
7 338 003
Klimabesparelser
16 390 770
Samlede besparelser
386 770 502
Kilde: Cost-benefit-analyse for Žilina-terminalen fra de slovakiske myndigheder.
(121)
Kommissionen mener derfor, at opførelsen af den intermodale terminal Žilina-Teplička kan bidrage til virkeliggørelse af et mål af fælles interesse, da den bidrager til at udbygge den multimodale transport og fremme en overgang fra vejtransport til transport ad jernbane og indre vandveje og dermed til at mindske overbelastningen af vejnettet, reducere antallet af ulykker og nedbringe de emissions-, støj- og klimagener, som vejtransport forårsager.
7.2.2. Nødvendighed og proportionalitet
(122)
Kommissionen har tidligere (23) godkendt støtte til intermodale terminaler med en støtteintensitet på 50 %. I situationer, hvor medlemsstaterne har påvist et økonomisk behov for en højere støtteintensitet, har Kommissionen i den seneste tid godkendt denne højere intensitet i behørigt begrundede tilfælde (24).
(123)
I den foreliggende sag har de slovakiske myndigheder anmeldt en foranstaltning, der sikrer den kommende koncessionshaver en støtteintensitet på mindst 85 %. Dette projekt kan ikke sammenlignes med Metrans' private terminaler, som virksomheden opførte uden statsstøtte fra Slovakiet, og med den nærliggende WienCont-terminal (ejet af Wien kommune), som siden 2006 har modtaget støtte med en gennemsnitlig intensitet på 31 % til anskaffelse af yderligere udstyr. For så vidt angår WienCont, var der ikke tale om en initialinvestering til opførelse af en helt ny terminal som Žilina-Teplička-terminalen. WienCont anvender desuden infrastrukturforvalterens jernbanenet og Wien kommunes grund mod betaling af en leje, der ikke nødvendigvis modsvarer udgifterne til anskaffelse af disse faciliteter.
(124)
Da støtteintensiteten i forbindelse med den slovakiske foranstaltning er over 50 %, skal Kommissionen under alle omstændigheder overveje, om denne højere støtteintensitet undtagelsesvis kan betragtes som værende forenelig med det indre marked.
(125)
Med hensyn til støttens nødvendighed fremgår det af cost-benefit-analysen fra de slovakiske myndigheder, at den planlagte terminal i Žilina-Teplička vil have et negativt internt afkast uden offentlig støtte. Når Slovakiet tager højde for den samlede initialinvestering, herunder udgifterne til erhvervelse af jord, svarer projektets udækkede finansieringsbehov med en diskonteringssats på 5 % til initialinvesteringen på 25,04 mio. EUR. En diskonteringssats på 5 % kan sammenlignes med afkastet på langfristede statsobligationer i Slovakiet (25).
(126)
I nedenstående tabel sammenfattes investeringsomkostningerne, driftsomkostningerne, det forventede investeringsafkast og det planlagte støttebeløb til opførelse af terminalen i Žilina i henhold til cost-benefit-analysen fra de slovakiske myndigheder.
Mio. EUR
Terminal
Investerings omkostning er
Driftsomkos tninger
Samlede omkostnin
Indtægter
Statsstøtte
Forventet afkast
NNV efter statsstøtte (5%)
Žilina
25,04
24,81
49,85
24,81
25,04
0
0,00
Kilde: Cost-benefit-analyse fra de slovakiske myndigheder
(127)
Da initialinvesteringen kun dækker projektets udækkede finansieringsbehov, konkluderer Kommissionen, at støtten er nødvendig for at sikre opførelsen af den intermodale transferterminal og udviklingen af kombineret transport i Slovakiet. Den er ligeledes af den opfattelse, at støtten vil blive holdt nede på det niveau, der er strengt nødvendigt, da den er større end det udækkede finansieringsbehov og således står i rimeligt forhold til målet af fælles interesse om at sikre overgangen fra vejtransport til transport ad jernbane.
7.2.3. Alle brugere har adgang til disse infrastrukturer uden forskelsbehandling
(128)
Formålet med foranstaltningen er at opføre en offentlig intermodal transferterminal til kontinental kombineret transport, navnlig sættevogne og veksellad, for at fremme overgangen fra vejtransport til transport ad jernbane. For at nå dette mål vil terminalen:
a)
blive drevet af en operatør, som er uafhængig af de transportvirksomheder, der anvender terminalen
b)
sikre lige adgang
c)
sikre gennemsigtige vilkår uden forskelsbehandling.
(129)
For at sikre lige adgang til terminalen og forebygge interessekonflikter mellem den udvalgte terminaloperatør og transportvirksomhederne vil terminaloperatøren være uafhængig af transportvirksomhederne.
(130)
Den slovakiske stat vil desuden fortsat være indehaver af terminalen og vil i koncessionsaftalen pålægge terminaloperatøren at garantere alle brugere, herunder alle transportører og operatører af intermodale terminaler, adgang uden forskelsbehandling. Hvis den udvalgte operatør ikke opfylder disse betingelser i koncessionsaftalen, vil staten have beføjelse til at ophæve koncessionen og sende den i udbud på ny.
(131)
Alle brugere vil derfor få adgang til disse infrastrukturer uden forskelsbehandling.
7.2.4. Støtten fordrejer ikke konkurrencen i strid med den fælles interesse
(132)
Den oprindelig anmeldte foranstaltning ville påvirke intermodale terminaltjenester i Den Slovakiske Republik, der også tiltrækker grænseoverskridende efterspørgsel fra Østrig, Den Tjekkiske Republik, Ungarn og i mindre grad Polen. For at undgå risikoen for fordrejning af konkurrencen som anført i indledningsafgørelsen og for at afprøve deres antagelse om terminalens betydning for overflytningen af gods fra vej- til jernbanetransport forpligtede de slovakiske myndigheder sig til at begrænse projektet til opførelse af en enkelt terminal i Žilina-Teplička som et pilotprojekt. Denne terminal kommer til at ligge mere end 200 km fra Metrans' og WienConts eksisterende terminaler. Dens oplandsområder kommer derfor ikke til at overlappe Metrans' og WienConts områder. Det vil begrænse foranstaltningens indvirkning på konkurrencen (26).
(133)
Ifølge de slovakiske myndigheder er der en midlertidig terminal i Žilina, der ejes af Intrans. I modsætning til den planlagte terminal er denne terminal lille, og den ligger i byens centrum. På denne terminal er der kun adgang til lasterampen fra et enkelt 400 m langt spor, som ikke kan forlænges. Terminalen er bygget til søcontainere og har ingen brokraner eller udstyr til omladning af veksellad og sættevogne. På grund af byudviklingsplanen vil den eksisterende terminal i Žilina under alle omstændigheder blive lukket i nærmeste fremtid.
(134)
De slovakiske myndigheder har bekræftet, at afgifter for brug af de offentlige terminaler vil være på niveau med afgifterne for brug af de eksisterende intermodale terminaler på markedet. Det fremgår af en undersøgelse gennemført af de slovakiske myndigheder, at afgifterne for brug af terminaler i EU ligger på mellem 16,30 EUR og 56 EUR pr. enhed, og den gennemsnitlige afgift er således 30 EUR. Cost-benefit-analysen fra de slovakiske myndigheder var baseret på den antagelse, at de fremtidige afgifter pr. enhed på alle fire offentlige terminaler vil være 28-29 EUR. Afgifterne for brug af den offentlige terminal i Žilina-Teplička vil således blive fastsat på et niveau, der sikrer, at jernbanetransport vil kunne konkurrere med vejtransport. Hvis afgifterne blev forhøjet, ville operatøren af de offentlige terminaler ikke kunne tiltrække tilstrækkeligt gods fra vejtransportsektoren til at dække driftsomkostningerne.
(135)
Kommissionen konkluderer derfor, at foranstaltningen ikke fordrejer konkurrencen på en måde, der strider mod den fælles interesse.
8. KONKLUSION
(136)
På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at alle betingelserne er opfyldt, og at investeringsstøtten på 25,04 mio. EUR til terminalen i Žilina-Teplička er forenelig med det indre marked.
(137)
I lyset af Slovakiets oprindelige plan om at opføre fire offentlige intermodale terminaler stiller Kommissionen krav om overvågning af den terminal, der skal opføres på grundlag af det anmeldte pilotprojekt. Denne overvågning vil give Kommissionen grundlag for at træffe en mere solid afgørelse om støttens nødvendighed og dens indvirkning på konkurrencevilkårene, hvis Slovakiet på et senere tidspunkt anmelder støtte til de resterende tre terminaler -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Den støtte, som Den Slovakiske Republik planlægger at yde til opførelse af terminalen i Žilina-Teplička i form af et tilskud til initialinvesteringer på 25,04 mio. EUR, er forenelig med det indre marked i medfør af artikel 93 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
Gennemførslen af denne støtteforanstaltning på 25,04 mio. EUR kan derfor godkendes.
Artikel 2
Om tre år forelægger Den Slovakiske Republik oplysninger om:
a)
det samlede intermodale transportvolumen, det samlede kontinentale transportvolumen og transportvolumenet ved brug af andre midler end ISO-containere i Slovakiet og på terminalen i Žilina-Teplička
b)
de opkrævede afgifter på terminalen i Žilina-Teplička
c)
hvorvidt brugerne af de nye terminaler var tidligere brugere af de eksisterende terminaler, og i bekræftende fald, en undersøgelse af årsagerne til skift af terminal.
Artikel 3
Denne afgørelse er rettet til Den Slovakiske Republik.
Udfærdiget i Bruxelles, den 17. juli 2013.
ODLUKA KOMISIJE
od 17. srpnja 2013.
o mjeri/programu pomoći/drŽavnoj potpori SA.34369 (13/C) (ex 12/N) - Izgradnja i upravljanje javnim terminalima za intermodalni prijevoz, koju Slovačka Republika planira provesti
(priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 4423)
(Vjerodostojan je samo tekst na slovačkom jeziku)
(Tekst značajan za EGP)
(2014/524/EU)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov prvi podstavak članka 108. stavka 2.,
uzimajući u obzir Sporazum o europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),
pozivajući zainteresirane strane da podnesu svoje primjedbe prema gore navedenim odredbama (1) i uzimajući u obzir njihove primjedbe,
budući da:
1. POSTUPAK
(1)
Putem elektroničke pošte od 6. travnja 2011. godine, Komisija je zaprimila prigovor od METRANS-a/Danubia/, a.s. („Metrans”) o navodnoj državnoj potpori dodijeljenoj za izgradnju javnih prekrcajnih intermodalnih terminala („prigovor”). Komisija je zaprimila dodatne informacije od Metransa putem elektroničke pošte od 9. lipnja 2011. Prigovor je upisan kao Predmet SA.32828.
(2)
Dopisom od 6. listopada 2011. Komisija je prenijela prigovor Slovačkoj uz zahtjev za informacije, na koji je Slovačka odgovorila dopisom od 6. prosinca 2011., navodeći da je predmetna mjera još bila u pripremnoj fazi i da financiranje još nije odobreno. Komisija je obavijestila Metrans o ovom odgovoru dopisom od 12. prosinca 2011., u kojem je navela svoj preliminarni nalaz da mjera ne predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a te je nakon toga zatvorila Predmet SA.32828.
(3)
Dana 16. veljače 2012. Slovačka je elektroničkim putem unaprijed najavila mjeru za planiranu izgradnju i upravljanje javnim terminalima za intermodalni prijevoz. Porukama elektroničke pošte od 5. lipnja, 12. lipnja, 12. srpnja i 16. srpnja 2012. Slovačka je dostavila dodatne informacije o toj mjeri, uključujući pisma podrške prijevozničkih i logističkih poduzeća DHL i GEFCO.
(4)
Elektroničkom poštom od 12. srpnja 2012. Metrans je Komisiji dostavio pismo podrške Green Integrated Logistics (Slovačka) s.r.o. („GIL”), koji upravlja prekrcajnim terminalom u Sládkovičovu. Komisija je to pismo dostavila Slovačkoj dopisom od 18. srpnja 2012. na koji je naknadno primila odgovor putem elektroničke pošte od 14. kolovoza 2012., kojim se ponovno potvrđuje da financiranje za taj projekt još nije odobreno.
(5)
Slovačka je 17. srpnja 2012. elektroničkim putem Komisiju obavijestila o mjeri u skladu s člankom 108. stavkom 3. UFEU-a. Kao dio te obavijesti Slovačka je dostavila pisma podrške poduzeća DHL Express (Slovačka), s.r.o. („DHL”), GEFCO SLOVAKIA, s.r.o., Bohemiakombi, s.r.o. i Kombiverkehr. Slovačka je dostavila dodatne informacije porukama elektroničke pošte od 3. rujna, 18., 22., 24., 26. i 29. listopada, 6., 9., 13. i 14. studenoga i 6. prosinca 2012.
(6)
Dopisom s datumom 23. siječnja 2013. Komisija je Slovačku obavijestila o svojoj odluci o pokretanju postupka iz članka 108. stavka 2. UFEU-a. Komisija je od Slovačke zaprimila primjedbe o početnoj odluci 12. veljače 2013.
(7)
Odluka o pokretanju postupka je objavljena u Službenom listu Europske unije (2)16. veljače 2013. Komisija je pozvala zainteresirane strane da podnesu svoje primjedbe na predmetne mjere u roku jednog mjeseca od datuma objave.
(8)
Komisija je odluku o pokretanju postupka poslala tijelima koja su iskazala svoj interes tijekom preliminarnog razmatranja, odnosno poduzećima Bohemiakombi, s.r.o., DHL Express (Slovačka), s.r.o., GEFCO SLOVAKIA, s.r.o., Kombiverkehr, Metrans i njegovom pravnom savjetniku SCHWARZ advokáti s.r.o., te poduzeću Green Integrated Logistics (Slovačka) s.r.o. kao i drugim potencijalno zainteresiranim stranama koje je odredila Komisija, odnosno Sveučilištu u Žilini - predsjedavajućem željezničkom prometu i ZCHFP SR - ChemLogu (Udruženje kemijske i farmaceutske industrije Slovačke Republike) 18. veljače 2013.
(9)
Komisija je zaprimila primjedbe na odluku o pokretanju postupka od sljedećih zainteresiranih strana na sljedeće datume:
(a)
Udruženja kemijske i farmaceutske industrije Slovačke Republike 22. veljače 2013.;
(b)
Bohemiakombija, 4. ožujka 2013.;
(c)
Kombiverkehra, 6. ožujka 2013.;
(d)
DHL-a, 8. ožujka 2013.;
(e)
SCHWARZ advokáti u ime Metransa, 11. ožujka 2013.;
(f)
WienCont Container Terminal Gesellschaft m.b.H. („WienCont”) je 6. ožujka 2013. zatražio produljenje roka za podnošenje primjedbi. Komisija je 7. ožujka 2013. WienContu odobrila produljenje do 18. ožujka 2013. Komisija je od WienConta zaprimila primjedbe na odluku o pokretanju postupka 18. ožujka 2013.
(10)
Dopisima od 19. i 20. ožujka 2013. Komisija je Slovačkoj poslala primjedbe koje je zaprimila od zainteresiranih strana. Slovačka je svoj odgovor na primjedbe poslala 5. travnja 2013.
(11)
Elektroničkom poštom od 29. travnja 2013. Komisija je Metransu postavila dodatna pitanja. Elektroničkom poštom od 6. svibnja 2013. Metrans je dostavio svoje odgovore uključujući i verziju koja nije povjerljive prirode.
(12)
Elektroničkom poštom od 8. svibnja 2013. Komisija je Slovačkoj poslala informacije koje nisu povjerljive prirode, a koje je zaprimila od Metransa. Slovačka je svoje primjedbe dostavila 16. svibnja 2013.
(13)
Elektroničkom poštom od 8. i 17. svibnja 2013. Komisija je Slovačkoj postavila dodatna pitanja na koja je Slovačka odgovorila elektroničkom poštom 17. i 29. svibnja 2013.
(14)
Komisija je WienContu postavila dodatna pitanja elektroničkom poštom od 21. svibnja 2013., na koja je WienCont odgovorio elektroničkom poštom 7. lipnja 2013.
(15)
Komisija i Slovačka su 6. lipnja održale sastanak u Bruxellesu.
(16)
Komisija je Slovačkoj dostavila informacije koje nisu povjerljive prirode zaprimljene od Metransa i WienConta porukama elektroničke pošte od 10. lipnja 2013.
(17)
Dopisom od 10. lipnja 2013., Slovačka je ograničila obavijest na jedan terminal u Žilini.
(18)
Slovačka je svoje primjedbe na informacije Metransa i WienConta dostavila 14. lipnja 2013.
(19)
Elektroničkom poštom od 18. lipnja 2013., Komisija je zatražila dodatne informacije, koje je zaprimila elektroničkom poštom 19. lipnja 2013.
2. OPIS MJERE I PRIMJEDBE ZAPRIMLJENE PRIJE POKRETANJA POSTUPKA ISTRAGE
2.1. PREKRCAJNI INTERMODALNI TERMINALI
(20)
U prvobitnoj obavijesti, mjera je predviđala izgradnju i upravljanje mrežom javnih prekrcajnih intermodalnih terminala pogodnih za kopneni kombinirani prijevoz robe. Slovačka je prvobitno planirala financirati izgradnju četiri javno dostupna prekrcajna intermodalna terminala u Bratislavi-Pálenisko, Leopoldovu-Hlohovec, Žilini-Teplička i Košicama-Bočiar.
(21)
Slovačka se odlučila za prvobitni broj terminala i njihovu lokaciju na temelju istraživanja tržišta koje je 2007. godine pripremio Intraco Consulting, konzultantska tvrtka sa sjedištem u Belgiji za kombinirani prijevoz i koordinaciju logistike. Broj i lokacija terminala utvrđeni su uzimajući u obzir sljedeće čimbenike:
-
terminali bi trebali opsluživati najveće moguće područje u Slovačkoj,
-
mogućnost potpunog iskorištavanja kapaciteta terminala,
-
položaj na glavnim željezničkim pravcima, koji odgovaraju paneuropskim prometnim koridorima kao dio transeuropske prometne mreže (TEN-T) i smještaj na željezničkim vezama uključenim u Europski sporazum o glavnim međunarodnim linijama kombiniranog prijevoza i sličnim instalacijama („Sporazum AGTC”),
-
povezanost planiranih industrijskih parkova u Slovačkoj.
(22)
S obzirom na to da bi mjera, kako je objavljena, mogla dovesti do narušavanja tržišnog natjecanja kako je navedeno u odluci o pokretanju postupka, Slovačka je odlučila ograničiti je na financiranje izgradnje i upravljanje jedinstvenim javnim prekrcajnim intermodalnim terminalom u Žilini-Teplička pogodnom za kopneni kombinirani prijevoz robe. Taj terminal će biti pilot-projekt za moguću buduću izgradnju mreže javnih prekrcajnih intermodalnih terminala u cijeloj Slovačkoj.
(23)
Bit će to javno dostupan prekrcajni intermodalni terminal u skladu s pravilima Sporazuma AGTC-a i Međunarodne željezničke unije (UIC).
(24)
Lokacija pilot-projekta je odabrana kao najudaljenija od postojećih suvremenih i velikih terminala, dok i dalje ispunjava zahtjeve iz stavka 21.
(25)
Korisna dužina svakog od terminala bit će 750 metara kolosijeka ispod dvije portalne dizalice opremljene visećim nosačima za prijevoz kamiona i prikolica sposobnih za rukovanje izmjenjivim sanducima i poluprikolicama koji se koriste za kopneni prijevoz, kao i intermodalnih (ISO) pomorskih kontejnera. Postojat će i parkirna mjesta za parkiranje pod kutom ispod dizalica za optimalno rukovanje poluprikolicama i kratkoročni skladišni prostor ispod dizalica za izmjenjive sanduke koji se ne mogu slagati jedan na drugi. Novi terminal imat će godišnji kapacitet od 450 000 bruto tona. Izgradnja terminala trebala bi biti dovršena tijekom 2015. godine.
(26)
Terminal će ostati u vlasništvu države. Upravitelj nacionalnom željezničkom infrastrukturom, Železnice Slovenskej republiky („ŽSR”), ostvarivat će vlasnička prava za državu. ŽSR će posebno imati zadatak prikupljati koncesijske naknade od operatora terminala.
(27)
Upravljanje terminalom bit će ugovoreno za razdoblje od trideset godina s operatorom koji se odabire na temelju nediskriminirajućeg i transparentnog postupka nadmetanja. Kako bi se osigurao nediskriminacijski pristup terminalu i spriječio sukob interesa koji bi nastao između odabranog operatora terminala i poduzetnika prijevoznika, operator terminala ne smije biti poduzetnik prijevoznik koji koristi taj terminal kako ne bi konkurirao poduzetnicima prijevoznicima i operatorima kombiniranog prijevoza koji će koristiti terminal. Ako odabrani operator ne ispuni uvjete dogovorene prema ugovoru o koncesiji, država može povući koncesiju i ponovno ju dati na nadmetanje.
(28)
Javni pristup terminalu jamčit će se unošenjem odredbe u ugovor o koncesiji zaključen s odabranim operatorom terminala u kojoj se utvrđuje da će se usluge nuditi na nediskriminacijskoj osnovi i prema cijenama na otvorenom tržištu. I sama odluka o dodjeli također će sadržavati klauzulu kojom se osigurava nediskriminirajući javni pristup infrastrukturi.
2.2. PRAVNA OSNOVA ZA MJERU
(29)
Financiranje mjere dodijelit će se na temelju odjeljka 4. stavka 2. točke (m) Zakona o državnim potporama br. 231/1999, kako je izmijenjen i dopunjen, i Zakona br. 523/2004 o proračunskim pravilima javne uprave, kojim se mijenjaju i dopunjuju određeni zakoni.
2.3. PRORAČUN
(30)
Slovačka planira početno ulaganje od 25,04 milijuna EUR za izgradnju terminala, koji će izgraditi država i koji će biti u njezinom vlasništvu. Ovaj iznos, koji će se financirati iz Kohezijskog fonda (85 %) i vlastitih sredstava države (15 %), pokrit će 100 % početnih troškova ulaganja. Međutim, od operatora terminala zahtijevat će se da plati koncesijske naknade od najmanje 15 % troškova ulaganja tijekom petnaestogodišnjeg razdoblja.
2.4. KORISNIK MJERE
(31)
Korisnik mjere je operator terminala jer će on imati koristi od infrastrukture za koju će plaćati koncesijske naknade koje pokrivaju samo manji dio ukupnih troškova izgradnje terminala.
(32)
ŽSR se ne smatra korisnikom mjere jer će samo upravljati vlasničkim pravima u ime države. Koncesijske naknade koje će ŽSR prikupljati u ime države će zauzvrat umanjiti naknadu koju prima od države za obavljanje javne zadaće kao upravitelj nacionalne željezničke infrastrukture.
2.5. OBVEZA AKUMULACIJE I MIROVANJA
(33)
Mjera ne smije primati potporu iz drugih izvora za iste prihvatljive troškove.
(34)
Potpora će se dodijeliti nakon dobivenog pristanka Komisije.
2.6. OSNOVE ZA POKRETANJE POSTUPKA
(35)
Prilikom pokretanja postupka iz članka 108. stavka 2. UFEU-a u vezi s prvobitnom obavijesti, Komisija je razmotrila:
(a)
je li postojala potreba za izgradnjom intermodalnih transfernih terminala i razvoj kopnenog kombiniranog prijevoza u Slovačkoj kako bi se potaknula promjena modaliteta prometa s cestovnog na željeznički i promet unutarnjim vodenim putevima; i
(b)
bi li posljedično narušavanje tržišnog natjecanja uzrokovano mjerom bilo protivno zajedničkom interesu.
3. PRIMJEDBE SLOVAČKE NA ODLUKU O POKRETANJU POSTUPKA ISTRAGE
(36)
U pogledu potrebe za potporom, Slovačka je ponovila svoje mišljenje, utemeljeno na studijama i analizi dostavljenim Komisiji i na mišljenjima budućih korisnika terminala da bez izgradnje javnih neutralnih terminala u budućnosti ne bi bilo značajnog prijelaza s cestovnog prijevoza na željeznički prijevoz i prijevoz unutarnjim vodenim putevima. Slovačka citira Kombiverkehr, koji je ustanovio značajan rast potražnje za kombiniranim prijevozom u Slovačkoj, posebno na istočnoj i južnoj europskoj osi. Međutim, ova potražnja se može ispuniti samo ako bi postojao pristup dobro pozicioniranim i funkcionalnim terminalima s odgovarajućim kapacitetom koji pružaju potpuno neutralne usluge, kako je sadržano u njemačkom programu za izgradnju terminala.
(37)
U pogledu sumnji Komisije o narušavanju tržišnog natjecanja koje je protivno zajedničkom interesu, Slovačka navodi, prvo, da je cilj projekta razvoj kopnenog intermodalnog prijevoza koji se, kao potpuno novi segment u intermodalnom prijevozu, trenutačno uopće ne koristi ili se koristi samo u vrlo ograničenoj mjeri. Drugo, očekivane uštede u smislu vanjskih troškova su 13 puta veće od troškova ulaganja, a do većine tih ušteda doći će u EU-u izvan Slovačke. I na kraju, narušavanje tržišnog natjecanja umanjuje uvjet prema kojem će operator novih terminala trebati platiti 15 % ukupnih troškova ulaganja u obliku koncesijskih naknada, dok će se cijene njegovih usluga regulirati i kontrolirati.
(38)
Kao odgovor na pitanja postavljena u odluci o pokretanju postupka istrage, Slovačka navodi da će novi terminali predstavljati oko 16 % ukupnog teoretskog kapaciteta intermodalnih terminala u Slovačkoj izraženog u kapacitetu pretovara u intermodalnim prijevoznim jedinicama, kako je prikazano u donjoj tablici.
Capacity of intermodal transport terminals in Slovakia
Intermodal transport terminals
Transshipment capacity in ITUs
Theoretical
% share
Bratislava - ÚNS
30 000
Bratislava - Prístav
20 000
Sládkovičovo
20 000
Žilina - Intrans
60 000
Dunajská Streda
600 000
Košice - Intrans
45 000
Košice - Haniska
100 000
Dobrá
75 000
Ružomberok
30 000
Existing - total
980 000 (3)
84 %
Bratislava - Prístav
40 000
Leopoldov
40 000
Žilina - Teplička
40 000
Košice - Bočiar
40 000
New - total
180 000 (4)
16 %
All terminals - total
1 160 000
100 %
(39)
Slovačka je osim toga dostavila i sljedeće brojčane pokazatelje o razvoju međunarodnog cestovnog prijevoza tereta u Slovačkoj.
Year
International road haulage
(thousand tonnes)
Year-on-year growth
Cumulative growth
2007
27 202
2008
30 931
13,7
13,7
2009
28 879
- 3,4
9,8
2010
30 866
3,3
13,5
2011
33 585
8,8
23,5
Izvor: Statistički ured Slovačke Republike.
(40)
Slovačka na kraju navodi da će na svoj javni intermodalni terminal primijeniti članke 31. i 56. stavak 9. Direktive 2012/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća (5), koje je dužna prenijeti u nacionalno pravo do 16. lipnja 2015. Prema slovačkim tijelima ta pravila će predvidjeti odgovarajući regulatorni okvir koji će umanjiti učinak preuzimanja postojećih klijenata s postojećih terminala.
4. PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA
4.1. UDRUŽENJE KEMIJSKE I FARMACEUTSKE INDUSTRIJE SLOVAČKE REPUBLIKE
(41)
Udruženje kemijske i farmaceutske industrije Slovačke Republike („ZCHFP SR”) zainteresirano je za siguran i ekološki prijevoz za kemijsku industriju. Stoga je sudjelovalo u projektu ChemLoga, koji je imao za cilj mapiranje, analizu i podršku kombiniranom prijevozu i javnim intermodalnim terminalima u Slovačkoj.
(42)
ZCHFP SR je svojim primjedbama priložio dvije studije ChemLoga, projekta europske suradnje između regionalnih tijela, udruženja kemijske industrije i znanstvenih institucija iz Njemačke, Poljske, Češke Republike, Slovačke, Mađarske i Italije u kojima ZCHFP SR sudjeluje: „Strategija razvoja kombiniranog prijevoza kemikalija u Središnjoj Europi” i „Studija izvedivosti - Razvoj željezničkog prijevoza kemikalija u Slovačkoj u vezi sa susjednim zemljama i pripremljeni terminali kombiniranog prijevoza”.
(43)
ZCHFP SR zaključuje da će javni terminali u Slovačkoj imati pozitivan doprinos uglavnom za kopneni kombinirani prijevoz jer postojeći terminali prevoze samo ISO kontejnere. Prema ZCHFP SR-u samo vrlo mali broj izmjenjivih sanduka i poluprikolica se iz Slovačke prevozio željeznicom jer postojeći operatori nisu zainteresirani za njih i trenutačno ne postoje redovne veze od Slovačke do intermodalnog čvora u zapadnoj Europi.
4.2. BOHEMIAKOMBI
(44)
Bohemiakombi je operator kombiniranog prijevoza koji djeluje u Slovačkoj, gdje posluje uglavnom s kolosijeka društava. Prema Bohemiakombiju najčešći korisnici kopnenih linija u Europi su mali i srednji cestovni prijevoznici i otpremnici. Oni nude prijevoz od vrata do vrata i, u svrhu korištenja kombiniranog prijevoza, potrebne su im usluge neutralnih terminala i operatora kombiniranog prijevoza. Ti mali i srednji poduzetnici (MSP) ne mogu sami ulagati u terminale pa im je stoga potrebna javna pretovarna infrastruktura. Bez takve infrastrukture, ti poduzetnici koriste samo cestovni prijevoz.
(45)
Bohemiakombi tvrdi da se privatni terminali mogu koristiti za kopneni prijevoz samo do vrlo ograničene mjere jer operatori terminala također nude prijevoz od vrata do vrata, te se na taj način izravno tržišno natječu s cestovnim prijevoznicima. Korištenje privatnih terminala je tako povezano s rizikom da privatni operator terminala, koji ima pristup svim informacijama o pošiljkama i nudi konkurentne usluge, može preuzeti prijevoz prenijet s cestovnog na željeznički.
(46)
Bohemiakombi navodi da je uobičajena pristojba za intermodalni pretovar u Slovačkoj 45-50 EUR za jednu pretovarenu jedinicu, što je dvostruko veći trošak nego na javnim terminalima drugdje u EU-u. Prema Bohemiakombiju to predstavlja prepreku za izmjenu modaliteta s cestovnog na željeznički prijevoz. Bohemiakombi vjeruje da će javni intermodalni terminali izgrađeni javnim sredstvima pružiti jeftinije usluge te tako smanjiti prepreku za prelazak na željeznički prijevoz.
(47)
Bohemiakombi zaključuje da će državna potpora ojačati tržišno natjecanje u uslugama intermodalnih terminala.
4.3. KOMBIVERKEHR
(48)
Kombiverkehr napominje da prevozi vrlo mali broj kopnenih jedinica u Slovačku - ispod 1 000 godišnje. Kombiverkehr tvrdi da je to uglavnom zbog visokih troškova pretovara, koji prelaze 45 EUR po jedinici koja se pretovaruje s kamiona na vlak ili obrnuto, ili oko dvostruko više od troškova na javno sufinanciranim terminalima u Njemačkoj. Jedinice koje se trenutačno prevoze uglavnom su iz kemijske industrije, zbog čega je cestovni prijevoz skuplji i povezan s višim okolišnim rizicima. Štoviše, prijevoznim jedinicama kemijske industrije često se mogu rukovati odozgo, koristeći isti prihvatnik kao za pomorski kombinirani prijevoz.
(49)
Prema Kombiverkehru glavnina međunarodnog prijevoza u Slovačkoj uključuje opći teret, kao što su to pakirani proizvodi, proizvodi automobilske industrije, strojevi i potrošačka roba, koji dolaze u poluprikolicama i djelomično u izmjenjivim sanducima. Slovački terminali, međutim, ne posjeduju potrebnu opremu za pretovar takvih jedinica.
(50)
Prema Kombiverkehru razvoj održivog kopnenog kombiniranog prijevoza zahtijeva:
(a)
terminale sa sljedećim tehničkim specifikacijama:
-
700 m uporabljivih tračnica,
-
izravnu željezničku povezanost s glavnim željezničkim koridorom,
-
prihvatnike i viseće nosače za prijevoz kamiona i prikolica,
-
dovoljno skladišnog prostora uzimajući u obzir da se jedinice ne mogu slagati jedne na druge,
-
dovoljno prihvatnih kolosijeka za vlakove na terminalu ili u blizini;
(b)
troškove pretovara koji su konkurentni cestovnom prijevozu - do 20-25 EUR po cestovno-željezničkom pretovaru;
(c)
neovisne upravitelje terminala koji mogu osigurati nediskriminirajući pristup. Premda postojeće terminale mogu koristiti treće strane, Kombiverkehr navodi da su uvjeti za treće strane nepouzdani. Prvo, s obzirom na to da su operatori terminala ujedno i prijevoznici, uvijek postoji opasnost za treću stranu operatora kombiniranog prijevoza da će njihove klijente preuzeti operator terminala. Drugo, operatori terminala zainteresirani su za treće strane samo dok imaju slobodan kapacitet terminala. Čim ostvare dovoljne opsege vlastitog prijevoza, gubi se njihov interes za osiguranje pristupa trećima. I na kraju, neregulirani operator terminala ima mnogo načina na koje može otežati ili učiniti ekonomski nepovoljnim korištenje svog terminala trećima, kroz, na primjer, utvrđivanje cijena, kvalitetu usluge i raspodjelu mjesta u terminalu.
(51)
Za Kombiverkehr, razvijanje novih pristupnih točaka kombiniranom prijevozu za njegove klijente nosi velike početne troškove koji se mogu vratiti nakon jedne do dvije godine redovnog poslovanja. Zbog toga si ne može priuštiti ponuditi nove proizvode na terminalima bez dugotrajne sigurnosti.
(52)
Kombiverkehr stoga podržava slovački plan da novim terminalom upravljaju neovisni poduzetnici. Istodobno, međutim, vjeruje da bi operatori kombiniranog prijevoza bili više zainteresirani za razvoj terminala kada bi imali udio u njegovom upravljanju. Kako bi upravljanje terminalom bilo neutralno i nediskriminirajuće, Kombiverkehr se zalaže za sljedeće uvjete:
-
operator terminala trebao bi biti neovisni poduzetnik s neovisnom upravom,
-
nijedan upravitelj kombiniranim prijevozom ne bi trebao imati više od 50 % vlasništva u društvu koje upravlja terminalom,
-
jasna pravila za operatora terminala, na primjer o dodjeli skladišnih mjesta i uvjetima,
-
kontrola operatora terminala koju obavlja neovisni nadzorni odbor i regulator željeznice.
(53)
Prema Kombiverkehru potencijal za prijelaz prijevoza robe s cestovnog na željeznički je golem, posebno na pravcima za Njemačku (Rajna-Ruhr-Gebiet i Hamburg/Hannover), kao i za Nizozemsku i Belgiju. Promet na tim pravcima trenutačno je oko 1 000 kamiona tjedno.
(54)
Kombiverkehr tvrdi da je zainteresiran samo za kopneni prijevoz robe, koji se trenutačno obavlja cestom. Zbog toga korištenje novog terminala ne bi umanjilo pretovar i opsege tereta na postojećim terminalima u Slovačkoj gdje je kombinirani prijevoz već u uporabi.
4.4. DHL
(55)
DHL tvrdi da postojeći intermodalni terminali u Slovačkoj nisu otvoreni za javnu uslugu i ne pružaju liberaliziran pristup pretovaru između javne cestovne i željezničke infrastrukture. DHL podržava slovačka tijela u njihovom radu na liberalizaciji kombiniranog prijevoza izgradnjom četiri nova cestovno-željeznička intermodalna terminala.
4.5. METRANS
(56)
Metrans tvrdi da su argumenti koje Slovačka koristi za opravdanje državne potpore za izgradnju terminala neutemeljeni, netočni ili drukčije nevažni. Sažeto, argumenti društva protiv mjere, kako je prvobitno objavljena, su sljedeći:
Neutralnost postojećih terminala
(57)
Prema Metransu tvrdnja Slovačke da postojeći operatori terminala ne pružaju potrebne neutralne usluge nije istinita i Slovačka do sada nije dokazala ovu tvrdnju. Metrans upravlja svojim terminalima na neutralnoj osnovi i pruža svoje usluge i neovisnim prijevoznicima. Metrans dopušta operacije u kojima se koriste drugi vlakovi. Na terminalu Interport u Košicama, na primjer, kojim upravlja, Metrans pruža isključivo usluge povezane s terminalom, dok sav prijevoz obavljaju druge stranke. Prema Metransovom saznanju isto važi i za druge javno dostupne terminale. Slovačka nikada nije Metransu uputila bilo službene ili neslužbene prigovore o navodnom nedostatku neutralnosti niti su tijela tržišnog natjecanja otvorila bilo kakve istrage ili se drukčije obratila Metransu po ovom pitanju. Štoviše, prema Metransu, Slovačka ne može spriječiti operatore javnih terminala da ulaze i u posao prijevoza, što bi značilo gubitak njihove navodne neutralnosti. Metrans na kraju tvrdi da usluge „sve u jednom” vode do veće tehničke učinkovitosti i snižavanja cijena (cjelokupni prijevoz i proces rukovanja kontrolira računalo i bolja je kvaliteta usluge), što zajedno s kvalitetom usluge terminalima omogućuje veću konkurentnost prema cestovnom prijevozu. U vezi s pitanjem nude li postojeći operatori intermodalnog terminala u Slovačkoj intermodalne usluge terminala neovisnim operatorima kombiniranog prijevoza i kako se te usluge javno oglašavaju, Metrans je ukazao na odjeljak svojih internetskih stranica koji nudi usluge skladištenja i daje popis neovisnih prometnih prijevoznika, autoprijevoznika, brodarskih poduzeća i leasing društava koji su koristili njegove usluge. Metrans se također poziva na četiri društva koja koriste njegov terminal koja nude usluge intermodalnog prijevoza.
Kopneni prijevoz
(58)
Prema Metransu netočno je tvrditi da se na postojeći terminalima ne obavlja kopneni prijevoz. Metrans tvrdi da se, od ukupno 127 vlakova koje prihvaća i otprema tjedno, dvanaest šalje u Duisburg, a dvanaest u Rotterdam. Ti su vlakovi namijenjeni isključivo za kopneni prijevoz. Štoviše, 10 % svih vlakova koji se prihvaćaju i otpremaju pripadaju kategoriji kopnenog prijevoza. Oko 50 % opsega koji prolazi njegovim terminalom Haniska u Košicama namijenjeno je kopnenom prijevozu. Metrans na svojim terminalima ima opremu za rukovanje svim kopnenim jedinicama, kao što su to prijenosnici kontejnera ili odjeljivi prihvatnici za rukovanje kopnenim jedinicama, poput izmjenjivih sanduka i poluprikolica i može, prema potrebi, izgraditi RO-LA rampe. Metrans, međutim, napominje da ne postoji potražnja za takvim uslugama. Metrans tvrdi da je korištenje izmjenjivih sanduka, poluprikolica ili kamiona neučinkovito u usporedbi s 45 stopa (13,7 metara) širokim ISO kontejnerima za palete projektiranim posebno za kombinirani prijevoz jer su troškovi prijevoza za te kontejnere 30 % niži od troškova za prijevoz kamionskih prikolica. Nadalje, oko 25 % prometa društva dolazi od usluga povezanih s kopnenim prijevozom. Relevantno tržište se proteže izvan slovačkih granica, s terminalima u susjednim zemljama koji predstavljaju djelotvorno tržišno natjecanje i obavljanje usluga povezanih s kopnenim prijevozom. Metrans tvrdi da javni terminali neće biti prilagođeni za kopneni prijevoz.
Usklađenost postojećih terminala sa Sporazumom AGTC
(59)
Prema Metransu ulaganje u terminale s parametrima u skladu s AGTC-om (kolosijeci terminala dugi 750 m) komercijalno je neučinkovito i predstavlja nepovratne troškove. Željeznička infrastruktura u Slovačkoj i u susjednim zemljama (poput Češke Republike i Mađarske) ne omogućuje upravljanje vlakovima dužim od oko 550 metara. Ovo stanje vjerojatno se neće promijeniti u idućih 5 do 7 godina, ali nekoliko terminala, uključujući oba Metransovova terminala, u mogućnosti su produžiti kolosijeke svojih terminala do 750 metara u vremenskom razdoblju od 1 do 2 godine te time reagirati čim željeznički infrastrukturni kapacitet dopusti korištenje takvih vlakova.
Izgradnja i upravljanje neutralnim terminalima mogući su bez državne potpore
(60)
Metrans tvrdi da je i sam najbolji dokaz da je tržište intermodalnih terminala privlačno za privatne ulagače, te da ti terminali mogu biti komercijalno isplativi. Osim svojeg green-field ulaganja u najveći terminal u Slovačkoj u Dunajskoj Stredi, u 2012. godini, Metrans je otvorio novi terminal u Košicama. Svako takvo ulaganje je vrlo osjetljivo na promjene zakona nakon što se ulaganje provede i na državnu potporu za kombinirani prijevoz. Slovački planovi za ulaganje državnog novca u terminale (zajedno s neučinkovitom državnom prometnom politikom) već obeshrabruje privatne ulagače od daljnjih ulaganja u nadgradnju postojećih terminala ili dodatnih green-field ulaganja.
Mjera, kako je prvobitno objavljena, narušava tržišno natjecanje
(61)
Prema Metransu operatori javnih terminala steći će značajnu konkurentsku prednost jer će primiti 85 % subvencije na ukupni kapitalni rashod. Slovačka ne može djelotvorno spriječiti operatore da ponude dampinške cijene (svako fiksiranje cijena u ugovoru o koncesiji u određenom bi se trenutku moglo osporiti kao nezakonito grubo ograničenje). Metrans se ne slaže sa slovačkim argumentom da će javni terminali naplaćivati cijene usporedive s postojećim terminalima. Unutarnje tržište (koje se proteže izvan granica Slovačke) bit će značajno pogođeno; na primjer, šire područje Bratislave koje također opslužuju dva terminala u Beču. Metrans je Komisiji dostavio pristojbe koje nudi na zahtjev svim zainteresiranim klijentima. Prema toj tarifi društvo naplaćuje znatno manje od predviđenog prema mjeri po operaciji za bilo koju vrstu jedinice. I na kraju, planirani terminal u Košicama bio bi udaljen samo jedan kilometar od novog terminala Metransa. U blizini Bratislave, gdje će se graditi još jedan novi terminal, već postoje dva terminala u Beču, dva u Budimpešti i jedan u Dunajskoj Stredi.
Izgradnja novih javnih terminala neće privući nove opsege s cestovnog na kombinirani prijevoz
(62)
Kako Metrans navodi, usluge terminala (prihvat i otprema, ponovni utovar itd.) predstavljaju samo oko 2 % ukupnih troškova kombiniranog prijevoza. Pristojbe za korištenje željezničke infrastrukture čine oko 40-50 % ukupnih troškova prijevoza. Novi terminali stoga privlače samo klijente koji već koriste kombinirani prijevoz. Samo učinkovita državna potpora kombiniranom prijevozu može pomoći u povećanju opsega.
Uštede u vanjskim troškovima
(63)
Uštede u vanjskim troškovima na koje se poziva Slovačka mogu se ostvariti ako se privuče dodatni prijevoz s ceste na željeznicu, pa čak i tada, ne samo izgradnjom javnih terminala. Metrans tvrdi da izgradnja terminala neće dovesti do značajnog povećanja opsega kombiniranog prijevoza te se tako neće postići uštede u vanjskim troškovima.
Postojeći kapaciteti su dovoljni i tržište može udovoljiti povećanoj potražnji
(64)
Prema Metransu postojeći terminali trenutačno koriste samo oko 50 % svojeg stvarnog kapaciteta. Štoviše, ukupni opsezi prevezenih roba u Slovačkoj u stalnom su padu posljednjih godina. Metrans podupire ovu tvrdnju statistikom o prijevozu robe u Slovačkoj, koja pokazuje 203 milijuna tona u 2009. godini, 191 milijun tona u 2010. godini i 179 milijuna tona u 2011. godini. Tako su ekonomska predviđanja koja Slovačka navodi kao potporu svojoj tvrdnji netočna i zastarjela. Čak i ako postojeći preveliki kapaciteti ne mogu udovoljiti povećanoj potražnji za kombiniranim prijevozom, potražnji bi se moglo udovoljiti relativno niskim troškom u kratkom ili srednjem roku bilo nadgradnjom i proširenjem postojećih kapaciteta ili izgradnjom novih kapaciteta sredstvima privatnih ulagača. Metrans navodi da je u 2010. godini ukupan opseg svih postojećih intermodalnih terminala u Slovačkoj bio 1,9 milijuna tona. Planirani kapacitet novih javnih terminala je 1,8 milijuna tona godišnje, što predstavlja gotovo 100 % tržišta.
(65)
Metrans zaključuje da, prema sadašnjem gospodarskom i tržišnom stanju (postojeći preveliki kapaciteti, stalni pad opsega prevezene robe, nestabilna prometna politika), četiri javna terminala nisu održivi projekti. Ako se izgrade, izazvat će dodatno prekoračenje kapaciteta, što će samo narušiti tržišno natjecanje i otjerati privatne operatore, koji trebaju poslovati na razini koja obuhvaća ne samo njihove varijabilne, već i fiksne troškove.
4.6. WIENCONT
(66)
WienCont je vlasnik i operator velikog trimodalnog terminala u Beču. Tvrdi da državna potpora za izgradnju četiri javna intermodalna terminala u Slovačkoj nije potrebna za razvoj intermodalnog prijevoza u Slovačkoj i da će narušiti tržišno natjecanje na nezanemariv način. WienCont tvrdi da su potpora od 135,5 milijuna EUR i intenzitet potpore od 85 %/100 % potpuno nepotrebni s obzirom na to da WienCont od 2006. godine upravlja i proširuje svoj terminal s operativnim i investicijskim subvencijama Grada Beča od 11,6 milijuna EUR i intenzitetom potpore od 31 %.
(67)
WienCont nadalje sumnja u predviđanje o rastu intermodalnog prijevoza koji daje Slovačka i ukazuje na statistiku koja pokazuje da je industrijski rast u Slovačkoj između 2010. i 2012. godine iznosio samo 13 %. Navodi i najnovije predviđanje Snizeka i partnera (2011.) koje pretpostavlja rast prijevoza robe bez pratnje od 300 000 intermodalnih prijevoznih jedinica u 2008. godini do 440 000 intermodalnih prijevoznih jedinica u 2030. godini. Prema tom predviđanju cijelo tržište bi se moglo pokriti kapacitetima terminala WienConta. Austrijska tijela ipak podržavaju upravo započetu izgradnju još jednog velikog intermodalnog terminala Inzersdorf u Beču.
(68)
WienCont tvrdi da bi izgradnja drugog terminala u regiji, onog u Bratislavi, oslabila položaj Beča kao čvorišta. Nadalje tvrdi da bi izgradnja novih terminala dovela do prijelaza s cestovnog prijevoza na željeznički prijevoz.
(69)
U 2011. i 2012. godini kapacitet WienConta je bio 250 000 intermodalnih prijevoznih jedinica. Obavio je 72 541 intermodalnu prijevoznu jedinicu u 2012. godini i 71 369 intermodalnih prijevoznih jedinica u 2011. godini, pri čemu se prijevoz iz Slovačke odnosio na 2 968 intermodalnih prijevoznih jedinica u 2012. godini i 2 148 intermodalnih prijevoznih jedinica u 2011. godini, dok je prijevoz u Slovačku iznosio nula u 2012. godini i 59 intermodalnih prijevoznih jedinica u 2011. godini. Manipulativne pristojbe WienConta po kontejneru u terminalu usporedive su s onima u mjeri za kontejner u terminalu, ali su više za korištenje skladišta za rukovanje prikolicama.
5. PRIMJEDBE SLOVAČKE NA PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA
(70)
Slovačka primjećuje da su četiri od šest strana koje su iskazale svoj interes podržale potporu za izgradnju javnih terminala. Reakcije Slovačke na podneske Metransa i WienConta prikazane su niže.
5.1. REAKCIJA NA PODNESAK METRANSA
Neutralnost postojećih terminala
(71)
Slovačka ponovno tvrdi da Metrans nije neutralan operator terminala jer je i sam prometni prijevoznik. Ukazuje na podneske Bohemiakombija i Kombiverkehra, koji spominju mogući rizik od sukoba interesa Metransa koji djeluje i kao operator terminala i kao operator kombiniranog prijevoza i prijevoza od vrata do vrata. Slovačka se također poziva na zahtjev prema pravu EU-a da se upravitelj željezničke infrastrukture ne smije tržišno natjecati spoduzetnicima prijevoznicima koji koriste željezničku infrastrukturu. Slovačka ponovno tvrdi da može nametnuti neutralnost operatora kojeg će odabrati za upravljanje svojim javnim terminalima. U vezi s prijevoznicima koji koriste terminale Metransa, Slovačka napominje da nije upoznata s tim da bilo koji od njih djeluje na redovnom pravcu kombiniranog prijevoza.
(72)
U vezi s učinkovitosti usluga „sve u jednom”, Slovačka navodi da vlasništvo nad infrastrukturom poduzetnika prijevoznika vodi do monopolističkog položaja, te stoga vlasnik infrastrukture ne bi trebao također koristiti infrastrukturu kao prijevoznik. S tim u vezi Slovačka ukazuje na činjenicu da Metrans ima tržišni udio od 55-60 %.
(73)
Slovačka napominje da internetske stranice Metransa, na kojima Metrans tvrdi da oglašava svoje usluge pretovara, ne nude uslugu intermodalnog terminala operatorima intermodalnog prijevoza, već brodarskim poduzećima i leasing društvima.
Kopneni prijevoz
(74)
Slovačka tvrdi da ne postoje statistički podaci koji prikazuju kopneni prijevoz prema tvrdnjama Metransa. Slovačka nikada nije zaprimila informacije koje pokazuju da Metrans posjeduje opremu potrebnu za rukovanje kopnenim intermodalnim prijevoznim jedinicama. Pretpostavlja da Metrans smatra kako kopneni prijevoz uključuje pomorske kontejnere koji su ukrcani izvan Europe, ali su pretovareni u jednom od kopnenih terminala.
(75)
Slovačka tvrdi da statistika UIRR-a (6) pobija Metransovu tvrdnju da ne postoji tržište za poluprikolice i izmjenjive sanduke.
(76)
Slovačka također objašnjava da je projektiranje planiranih terminala posebno prikladno za kopneni prijevoz. Pretovarna oprema će također moći rukovati poluprikolicama i izmjenjivim sanducima. Prostor ispod dizalice bit će projektiran posebno za kopnene intermodalne prijevozne jedinice: postojat će prostori između intermodalnih prijevoznih jedinica koji su potrebni za rukovanje pomoću visećih nosača za prijevoz kamiona i prikolica; a postojat će dijagonalni parkirni prostori za poluprikolice, što će omogućiti izravno rukovanje kamionima. Zbog toga će, za razliku od drugih terminala specijaliziranih za kontejnere, biti moguće rukovati ovom vrstom intermodalnih prijevoznih jedinica u samo jednom koraku. To će sniziti cijenu pretovara za kopnene intermodalne prijevozne jedinice na javnim terminalima.
Usklađenost postojećih terminala sa Sporazumom AGTC
(77)
U skladu s prioritetima EU-a za politiku željezničkog prometa Slovačka ulaže u infrastrukturu koja će omogućiti prijevoz vlakova dužine 750 m. Slovačka također zauzima stajalište da se terminal Metransa u Dunajskoj Stredi ne može produžiti jer je ograničen s jedne strane cestom E575 i s druge strane zakrivljenim kolosijekom koji povezuje terminal s glavnom željezničkom mrežom.
Izgradnja i upravljanje neutralnim terminalima mogući su bez državne potpore
(78)
Prema Slovačkoj ekonomske studije pripremljene za javne terminale pokazuju da se izgradnja i upravljanje terminalima ne mogu financirati samo iz prihoda od aktivnosti terminala. Slovačka pretpostavlja da Metrans sufinancira izgradnju terminala iz svojih prihoda od aktivnosti prijevoza.
(79)
Slovačka je također ponudila suradnju s Metransom u izgradnji javnih terminala, ali Metrans nije bio voljan ispuniti uvjete Slovačke u pogledu nediskriminirajućeg pristupa.
Tržišno natjecanje bit će narušeno
(80)
Slovačka ističe da Direktiva 2012/34/EU utvrđuje načela za određivanje naknada za korištenje usluga terminala kao i odgovornosti neovisnog željezničkog regulatora za procjenu tih naknada i za njihovo reguliranje u slučaju prigovora.
(81)
Slovačka navodi da također podupire razvoj kombiniranog prijevoza privatnih društava. Slovačka je, na primjer, uložila u povećanje kapaciteta na željezničkom kolosijeku Bratislava-Dunajská Streda, do čega je došlo zbog povećanih potreba Metransa.
(82)
Slovačka napominje da je Metrans označio svoj cjenik usluga terminala kao povjerljiv, što pokazuje da njegove cijene nisu objavljene.
Izgradnja novih javnih terminala neće privući nove opsege s cestovnog na kombinirani prijevoz
(83)
U svom odgovoru na ovu nepotkrijepljenu tvrdnju, Slovačka citira podnesak Kombiverkehra, u kojem se navodi da će se kopneni kombinirani prijevoz razviti ako neovisni operatori terminala osiguraju nediskriminirajući pristup njihovim uslugama i ako cijena prihvata i otpreme ne prijeđe 20-25 EUR po pretovarenoj jedinici.
(84)
Slovačka nadalje tvrdi da prema statistici UIC-a (7) kopneni kombinirani prijevoz čini 47,14 % ukupnog kombiniranog prijevoza. Međutim, s obzirom na to da u Slovačkoj prijelaz s cestovnog na željeznički prijevoz još nije dostigao ovu razinu, još uvijek postoji visok potencijal za kopneni intermodalni prijevoz, osim samo za pomorske kontejnere.
Kombinirani prijevoz bez pratnje: TEU 2011.
Tržišni segment kopnenog prijevoza
Kopneni
Pomorski
Ukupno
(TEU)
Domaći kopneni prijevoz
3 863 110
7 065 030
10 928 140
Međunarodni kopneni prijevoz
4 678 050
2 510 730
7 188 780
Ukupni kopneni prijevoz
8 541 160
9 575 760
18 116 920
(85)
Slovačka tvrdi da je, s obzirom na to da, prema Metransu, troškovi pretovara predstavljaju oko 2 % ukupnih troškova prijevoza i s obzirom na to da se, prema Kombiverkehru, početni trošak novog kopnenog pravca može vratiti tek nakon godinu ili dvije, vrlo malo vjerojatno da bi operatori novih pravaca uveli nove pravce do odredišta gdje pravac već postoji. Slovačka tvrdi da, dok su klijenti Metransa uglavnom brodarska poduzeća i Metrans prevozi uglavnom pomorske kontejnere, novi terminal usmjerit će se na prijelaz tereta s cestovnog na željeznički prijevoz. Bit će to za drukčiju skupinu klijenata i nudit će svoje usluge u različitim tržišnim segmentima.
Uštede u vanjskim troškovima; postojeći kapaciteti dovoljni su i tržište može udovoljiti povećanoj potražnji
(86)
Slovačka tvrdi da je smanjenje prevezenih opsega u Slovačkoj nevažno za procjenu potencijala za razvoj kopnenog prijevoza jer je smanjenje uglavnom uzrokovano padom opsega nacionalnog prijevoza. Stoga Slovačka vjeruje da su važni statistički podaci (navedeni u gornjem podnesku) koji pokazuju povećanje opsega cestovnog prijevoza jer su to važni opsezi kojima će se težiti prelaskom s cestovnog na željeznički prijevoz.
(87)
Slovačka navodi da će novi terminali predstavljati samo 16 % budućeg kapaciteta slovačkih intermodalnih terminala.
(88)
Reagirajući na primjedbe Metransa o narušavanju tržišnog natjecanja, nesposobnosti za privlačenje novih opsega s cestovnog prijevoza i pokrivenosti nove potražnje korištenjem postojećih kapaciteta, Slovačka se poziva na podnesak Kombiverkehra, koji potencijal za kopneni kombinirani prijevoz do i iz Slovačke ocjenjuje značajnim. Kombiverkehr navodi da tjedni opseg cestovnog prijevoza od sjeverne Njemačke, Belgije i Nizozemske do Slovačke i obrnuto iznosi oko 1 000 kamiona. Kombiverkehr predviđa prijelaz samo dijela tereta koji se trenutačno prevozi cestom kako ne bi bio usmjeren na bilo koji od postojećih izvora prometa postojećih terminala.
5.2. REAKCIJA NA PODNESAK WIENCONTA
(89)
Prvo, kao odgovor na navod WienConta da je imao intenzitet potpore od samo 31 % za proširenje svoga terminala, dok Slovačka nudi 100 % potpore za početno ulaganje, Slovačka napominje da je WienCont u većinskom vlasništvu javnih tijela. Štoviše, željeznička infrastruktura koju koristi u vlasništvu je upravitelja željezničke infrastrukture, a zemljište koje koristi u vlasništvu je Grada Beča. Troškovi izgradnje za nove slovačke terminale uključuju i kupnju zemljišta i izgradnju željezničke infrastrukture, kao i izgradnju potpuno novog terminala. Slovačka navodi da je ukupno ulaganje u izgradnju terminala WienConta, uključujući tračnice i zemljište, bilo financirano javnim sredstvima u iznosu višem od 90 %. Nadalje, prema Slovačkoj ovaj prigovor protivan je ciljevima Kohezijskog fonda, kojem je cilj smanjenje razlika između država članica financiranjem infrastrukture i zaštita okoliša.
(90)
Drugo, kao odgovor na tvrdnju da WienCont pokriva svu potražnju u bečkom području i da bi bratislavski terminal predstavljao prijetnju njegovim komercijalnim aktivnostima, Slovačka navodi da samo 4,6 % ukupnih opsega koji se obavljaju u WienContu dolazi iz Slovačke. Čak i da WienCont izgubi sve te opsege, u što Slovačka sumnja, društvo ne bi bilo oštećeno do mjere koja bi opravdala neizgradnju suvremenog trimodalnog terminala u Bratislavi na Dunavu.
6. POPRATNA RAZMJENA INFORMACIJA S METRANSOM, WIENCONTOM I SLOVAČKOM
(91)
Popratna razmjena informacija Komisije sa Slovačkom, Metransom i WienContom razjasnila je brojna pitanja u informacijama koje su dostavile te strane.
(92)
Premda Metrans nije mogao dokazati razmjer do kojeg pruža kopneni kombinirani prijevoz, uspio je pokazati da uistinu pruža takav prijevoz, a njegovi postojeći kopneni prometni opsezi nisu nezanemarivi. Za kopneni prijevoz Metrans koristi kontejnere, posebno kontejnere široke 45 stopa (13,7 m) i tank-kontejnere. Metrans je također pokazao da posjeduje određenu opremu, pogodnu za pretovarne intermodalne prijevozne jedinice osim kontejnera. Slovačka je Komisiji dostavila statističke podatke pribavljene od Metransa koji pokazuju da Metrans nije prevozio kamione, izmjenjive sanduke niti poluprikolice.
(93)
U svrhu pobijanja argumenata koje je iznio Metrans da nema potražnje za kombiniranim prijevozom u intermodalnim prijevoznim jedinicama osim kontejnera, Slovačka navodi primjere terminala neutralnog pristupnog u Lovosicama u Republici Češkoj, koji je započeo s radom 2006. godine s redovnim pravcima uglavnom za prijevoz kontejnera, gdje se količina prevezenih intermodalnih prijevoznih jedinica povećala za 81 % između 2007. i 2012. godine, a do 2012. godine izmjenjivi sanduci i poluprikolice činili su 75 % pretovara. Još jedan primjer koji je Slovačka navela je terminal neutralnog pristupa Wuppertal-Langerfled, koji trenutačno prevozi gotovo isključivo izmjenjive sanduke i poluprikolice. Čak i na WienContovom terminalu, koji je značajna lokacija za pretovar pomorskih kontejnera, izmjenjivi sanduci čine 21 % pretovara.
(94)
WienCont je dostavio prezentaciju koju je izradio Snizek & Partner u kojoj se tvrdi da će na terminalu koji radi na 88 % svog kapaciteta kvaliteta operacija biti ozbiljno narušena.
(95)
I na kraju, radi ublažavanja mogućih problema u pogledu razmjera mogućeg narušavanja tržišnog natjecanja i radi provjere njezinih pretpostavki o prelasku tereta s cestovnog na željeznički prijevoz, Slovačka se sporazumjela da bi u početku izgradila samo jedan terminal kao pilot-projekt. Slovačka je tako ograničila prvobitnu obavijest samo na terminal Žilina-Teplička. Taj će terminal biti više od 200 km udaljen od terminala Metransa u Dunajskoj Stredi i Košicama i od terminala WienConta. Štoviše, Slovačka je obavijestila Komisiju da će postojeći terminal Intransa u Žilini biti zatvoren u bližoj budućnosti. Niže je navedena procjena mjere Komisije.
7. PROCJENA POTPORE
(96)
Članak 107. stavak 1. UFEU-a kaže da „svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama”.
(97)
Kriteriji utvrđeni u članku 107. stavku 1. UFEU-a kumulativni su. Zbog toga, kako bi se utvrdilo predstavlja li mjera državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, trebaju biti ispunjeni svi sljedeći uvjeti. Konkretno, financijska potpora bi trebala:
(a)
biti dodijeljena od države ili putem državnih sredstava;
(b)
prenijeti pogodnost na poduzetnike korisnike;
(c)
dovesti u povoljniji položaj određene poduzetnike ili proizvodnju određene robe (kriterij selektivnosti);
(d)
narušavati ili prijetiti da će narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu između država članica.
(98)
Prema običajnom pravu Suda Europske unije izgradnja i upravljanje infrastrukturom mogu predstavljati gospodarsku djelatnost (8). S obzirom na to da se najavljena mjera odnosi na investicijsku potporu za infrastrukturu koja se koristi za komercijalno iskorištavanje, izgradnja i upravljanje takvom infrastrukturom mora se smatrati kao da predstavlja gospodarsku djelatnost, pa mjera stoga pripada u obuhvat članka 107. stavka 1. UFEU-a.
(99)
Za najavljenu mjeru, slovačka tijela će izgraditi terminal i odabrati nositelja koncesije, koji će biti odgovoran za njegovo upravljanje. To početno ulaganje financirat će se iz Kohezijskog fonda (85 %) i vlastitih sredstava države (15 %). S obzirom na to da se sredstva Kohezijskog fonda prenose na relevantno nacionalno tijelo, smatra se da su na raspolaganju slovačkim tijelima i da predstavljaju državna sredstva.
(100)
Pogodnost: na temelju preliminarnog istraživanja tržišta koje su provela slovačka tijela, ne može se isključiti da će sudjelovanje u budućem procesu odabira biti vrlo ograničeno i da proces odabira neće ispuniti kriterije konkurentnog nadmetanja. Kao posljedica i s obzirom na visoku vjerojatnost da će nadmetanje biti nedovoljno konkurentno, ne može se isključiti da će se gospodarska pogodnost prenijeti na operatora.
(101)
Selektivnost: s obzirom na to da mjera isključivo donosi korist odabranom operatoru terminala, trebalo bi ju smatrati selektivnom po prirodi.
(102)
Narušavanje tržišnog natjecanja i učinak na trgovinu unutar EU-a: kada potpora koju dodijeli neka država članica ojača položaj nekog poduzetnika u usporedbi s onim drugih poduzetnika koji se natječu u trgovini unutar Unije, ovog potonjeg se mora smatrati pogođenim tom potporom (9). Dovoljno je da se primatelj potpore natječe s drugim poduzetnicima na tržištima otvorenim za tržišno natjecanje (10). U ovom predmetu najavljena mjera će ojačati položaj novih prekrcajnih terminala u odnosu na postojeće terminale te će stoga imati potencijalne učinke narušavanja tržišnog natjecanja sve dok je to tržište otvoreno za tržišno natjecanje. Stoga bi potpora mogla narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu unutar Unije.
(103)
U vezi s prethodno navedenim, Komisija zaključuje da mjera predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.
7.1. ZAKONITOST MJERE
(104)
Slovačka tijela ispunila su svoju obvezu u skladu s člankom 108. stavkom 3. UFEU-a da najave potporu prije no što ju provedu. Komisija uzima u obzir činjenicu da potpora neće biti dodijeljena dok je ne odobri Komisija.
7.2. PROCJENA USKLAĐENOSTI
(105)
Komisija je prethodno ocijenila potporu za infrastrukturne projekte izravno na temelju članka 93. UFEU-a (11) i, slijedom presude Suda Europske unije u predmetu Altmark (12), koja je unaprijed isključila izravnu primjenu članka 93. UFEU-a, na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a za intermodalne terminale (13). Od stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 1370/2007 Europskog parlamenta i Vijeća (14), članak 93. UFEU-a postao je izravno primjenjiv kao pravna osnova za utvrđivanje usklađenosti potpore za kopneni prijevoz koji nije obuhvaćen tom Uredbom i, posebno, potpore za koordinaciju prijevoza.
(106)
Članak 93. UFEU-a kaže da je potpora koja ispunjava potrebe koordinacije prometa u skladu s Ugovorima. Pojam „koordinacija prometa” korišten u toj odredbi ima značenje koje prelazi samo olakšanje razvoja neke gospodarske djelatnosti. Obuhvaća intervenciju javnih tijela u cilju usmjeravanja razvoja prometnog sektora u zajedničkom interesu. Sud Europske unije presudio je da ovaj članak „potvrđuje da je potpora prometu u skladu s Ugovorom samo u dobro određenim slučajevima koji ne ugrožavaju opće interese Zajednice” (15).
(107)
Napredak postignut liberalizacijom sektora kopnenog prometa u nekim je pogledima značajno smanjio potrebu za koordinacijom. U učinkovito liberaliziranom sektoru do koordinacije u načelu može doći iz djelovanja tržišnih sila. Čak i nakon liberalizacije sektora mogu, međutim, postojati razni tržišni neuspjesi. Oni opravdavaju intervenciju javnih tijela u ovom području.
(108)
Prometni sektor može naići na „koordinacijske” poteškoće u ekonomskom smislu pojma, na primjer u vezama između različitih prometnih mreža. Komisija je na tim osnovama već odobrila državnu potporu na temelju članka 93. UFEU-a (16).
(109)
Da bi se za neku mjeru potpore smatralo da „ispunjava potrebe” koordinacije prometa, treba biti potrebna i proporcionalna namijenjenom cilju. Nadalje, narušavanje tržišnog natjecanja koje je ugrađeno u potporu ne smije ugroziti opće interese Unije.
(110)
Zbog toga Komisija dosljedno smatra da je potpora u skladu s unutarnjim tržištem na temelju članka 93. UFEU-a ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:
(a)
potpora pridonosi cilju od zajedničkog interesa;
(b)
potpora je potrebna;
(c)
potpora je proporcionalna;
(d)
pristup predmetnoj infrastrukturi otvoren je svim korisnicima na nediskriminirajućoj osnovi;
(e)
potpora ne vodi do narušavanja tržišnog natjecanja protivno zajedničkom interesu.
(111)
Komisija će stoga procijeniti je li tih pet kriterija ispunjeno u ovom predmetu, kako bi se moglo smatrati da je potpora u skladu s unutarnjim tržištem na temelju članka 93. UFEU-a.
7.2.1. Cilj od zajedničkog interesa
(112)
Unija već neko vrijeme slijedi politiku ostvarenja uravnoteženog sustava kombiniranog prijevoza, a poticanje konkurentnosti kombiniranog prijevoza u odnosu na cestovno korištenje dio je te politike. Cilj politike kombiniranog prijevoza Unije postići je modalni prijelaz s cestovnog prijevoza na druge vrste prijevoza.
(113)
Instrumenti Unije, poput Direktive Vijeća 92/106/EEZ (17) od 7. prosinca 1992., imaju za cilj poticanje razvoja kombiniranog prijevoza. Bijela knjiga o prometnoj politici (18) potiče korištenje željeznice i drugih ekološki prihvatljivih vrsta prijevoza u svrhu razvoja konkurentnih alternativa cestovnom prijevozu.
(114)
Osim toga, politika kombiniranog prijevoza u skladu je sa zaključcima Europskog vijeća iz Gothenburga iz lipnja 2001. godine, koje je izjavilo da se mjere koje pomažu modalnom prijelazu s cestovnog prijevoza na ekološki prihvatljivije modalitete nalaze u središtu politike za održivi prijevoz.
(115)
Komisija prepoznaje da je glavna zadaća tržišnih operatora poboljšati kombinirani prijevoz unutar tržišta sa slobodnim pristupom i gdje prevladavaju pravila slobodnog tržišnog natjecanja i ponude i potražnje. Međutim, da bi se u potpunosti oslobodio potencijal kombiniranog prijevoza, može biti potrebno potaknuti spremnost na preuzimanje rizika sadržanih u prijelazu s cestovnog na alternativne vrste prijevoza.
(116)
Nadalje, usmjerenost na mogućnosti kombiniranog prijevoza također je sve više opravdana sljedećim razmatranjem: europska industrija održava ili povećava konkurentnost svoje europske proizvodnje u velikoj mjeri naprednom logistikom, optimiziranjem proizvodnje i distribucije i stvaranjem vrijednosti u procesu. Ti sofisticirani lanci opskrbe sve su osjetljiviji na sve manju pouzdanost i sve veće troškove cestovnog prijevoza. Logistika kombiniranog prijevoza tako će trebati postati glavni cilj za europsku proizvođačku industriju.
(117)
I na kraju, Komisija se poziva na potrebu za ubrzanjem ulaganja u infrastrukturu, posebno u ekološki prihvatljive vrste prijevoza koji su dio transeuropskih mreža (TEN) i IKT mreža velike brzine (19).
(118)
Izgradnju intermodalnih terminala koji jamče jednak pristup svim korisnicima podržalo je nekoliko instrumenata EU-a. Odluka br. 661/2010/EU Europskog parlamenta i Vijeća (20) zahtijeva uspostavu transeuropske prometne mreže, koja mora biti, što je više moguće, interoperabilna u okviru modaliteta prijevoza i poticati intermodalnost između različitih modaliteta prijevoza. Projekti od zajedničkog interesa, prema toj Odluci, moraju pridonijeti održivom razvoju prometa poboljšanjem sigurnosti i smanjenjem štete za okoliš uzrokovane prometom, posebno promicanjem modalnog prijelaza prema željezničkom, intermodalnom prijevozu, unutarnjim vodenim putevima i pomorskom prijevozu. Članak 10. Direktive Vijeća 91/440/EEZ (21) od 29. srpnja 1991. o razvoju željeznica Zajednice od država članica zahtijeva da željezničkim prijevoznicima iz drugih država članica osiguraju pristup infrastrukturi pod pravednim uvjetima u svrhu obavljanja usluga međunarodnog kombiniranog prijevoza robe. Štoviše, u svom prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže (22), Komisija je predložila da bi operatori robnih terminala trebali osigurati da robni terminali budu otvoreni svim operatorima, pruže pristup na nediskriminirajući način i primijene transparentne pristojbe.
(119)
Izgradnja intermodalnih terminala koji jamče jednak pristup svim korisnicima usmjerena je na ostvarivanje cilja od zajedničkog interesa po tome što pridonosi unapređenju kombiniranog prijevoza i poticanju modalnog prijelaza s cestovnog na željeznički prijevoz i prijevoz unutarnjim vodenim putevima, te time smanjenju zagušenosti, stopa nesreća, emisija, buke i negativnog učinka na klimu koji proizlaze iz cestovnog prometa. Niti jedan od podnesaka kao odgovor na pokretanje postupka ne osporava da je cilj mjere, odnosno podrška prijelazu s cestovnog prijevoza na željeznički i unutarnjim vodenim putevima, cilj od zajedničkog interesa.
(120)
U vezi s planiranom izgradnjom i upravljanjem terminalom u Žilini-Teplička, prema podacima koje su dostavila slovačka tijela, koristi u smislu ušteda u vanjskim troškovima 15 su puta veće od troškova izgradnje planirane infrastrukture. Štoviše, većina ukupnih očekivanih koristi od 399 milijuna EUR ostvarit će se u EU-u izvan Slovačke jer je za prijevoz između Slovačke i ostatka Europe dio putovanja koji se prelazi izvan Slovačke obično duži od dijela unutar Slovačke.
(u EUR)
Okolišne uštede tijekom 30 godina za terminal Žilina
Uštede na zagušenju prometa
107 117 951
Uštede na nesrećama
32 175 502
Uštede na emisijama
223 748 276
Uštede na buci
7 338 003
Uštede na klimi
16 390 770
Ukupne uštede
386 770 502
Izvor: Analiza troškova i koristi za terminal Žilina koju su dostavila slovačka tijela.
(121)
U skladu s tim, Komisija smatra da izgradnja intermodalnog terminala Žilina-Teplička može pomoći postizanju cilja od zajedničkog interesa jer pridonosi poboljšanju multimodalnog prijevoza i poticanju modalnog prijelaza s cestovnog na željeznički prijevoz i prijevoz unutarnjim vodenim putevima, čime se smanjuje zagušenje prometa, nesreće, emisije, buka i negativan učinak na klimu koje uzrokuje cestovni promet.
7.2.2. Potreba i proporcionalnost
(122)
Prethodno (23), Komisija je odobrila investicijsku potporu za intermodalne terminale s intenzitetom potpore od 50 %. U posljednje vrijeme, kada su države članice iskazale ekonomsku potrebu za višim intenzitetom potpore, Komisija je bila voljna prihvatiti takve više intenzitete u valjano opravdanim slučajevima (24).
(123)
U ovom predmetu, slovačka tijela najavila su mjeru koja predviđa intenzitet pomoći od najmanje 85 % u korist budućeg nositelja koncesije. Ovaj projekt razlikuje se od privatnih terminala Metransa, koje je društvo izgradilo bez državne potpore Slovačke, i od obližnjeg terminala WienConta (u vlasništvu Grada Beča), koji prima potporu s prosječnim intenzitetom od 31 % za nabavu dodatne opreme od 2006. godine. U slučaju WienConta, ulaganje nije bilo početno ulaganje za novi terminal građen od nule, kao što je to slučaj s terminalom Žilina-Teplička. Štoviše, WienCont koristi kolosijeke upravitelja infrastrukture i zemljište Grada Beča, za koje plaća najam koji ne mora nužno biti jednak cijeni kupnje tih objekata.
(124)
U svakom slučaju, s obzirom na to da je intenzitet potpore u slovačkom slučaju iznad 50 %, Komisija treba razmotriti može li se ovaj viši intenzitet potpore smatrati iznimno u skladu s unutarnjim tržištem.
(125)
U vezi s potrebom za potporom, analiza troškova i koristi koju su dostavila slovačka tijela predviđa negativnu unutarnju stopu povrata za planirani terminal za prijevoz u Žilini-Teplička bez javne potpore. Kada Slovačka uzme u obzir ukupno početno ulaganje, uključujući troškove kupnje zemljišta, razlika u financiranju projekta po eskontnoj stopi od 5 % odgovara početnom ulaganju od 25,04 milijuna EUR. Eskontna stopa od 5 % je usporediva s povratom na dugoročni javni dug u Slovačkoj (25).
(126)
Donja tablica ukratko prikazuje troškove ulaganja, troškove poslovanja, očekivani povrat na ulaganje i iznos potpore planiran za izgradnju terminala u Žilini kako je izračunan u analizi troškova i koristi koju su dostavila slovačka tijela.
(in EUR millions)
Terminal
Investment costs
Operating costs
Total costs
Revenu
State aid
Expected profit
NPV after state aid (5 %)
Žilina
25,04
24,81
49,85
24,81
25,04
0
0,00
Izvor: slovačka tijela, analiza troškova i koristi.
(127)
Kako je početno ulaganje ograničeno na financijski jaz projekta, Komisija zaključuje da je potpora potrebna kako bi se osigurala izgradnja prekrcajnog intermodalnog terminala i razvoj kombiniranog prijevoza u Slovačkoj. Također zauzima stajalište da će se potpora zadržati na potrebnom minimumu jer je veća od financijskog jaza pa je stoga proporcionalna za ostvarenje cilja od zajedničkog interesa, osiguranja prijelaza s cestovnog prijevoza na željeznički prijevoz.
7.2.3. Pristup predmetnoj infrastrukturi otvoren je za sve korisnike na nediskriminirajućoj osnovi
(128)
Svrha mjere izgraditi je javne prekrcajne intermodalne terminale za kopneni kombinirani prijevoz, posebno poluprikolica i izmjenjivih sanduka radi podrške prijelazu s cestovnog na željeznički prijevoz. Da bi se postigao ovaj cilj, terminalima će:
(a)
upravljati društva neovisna o prijevozničkim društvima koja ih koriste;
(b)
omogućavat će otvoreni pristup;
(c)
nudit će nediskriminirajuće i transparentne uvjete.
(129)
Kako bi se osigurao nediskriminirajući pristup terminalima i spriječio sukob interesa koji bi nastao između odabranih operatora terminala i poduzetnika prijevoznika, operator terminala bit će neovisan o poduzetnicima prijevoznicima.
(130)
Štoviše, država Slovačka ostat će vlasnik terminala i u svaki ugovor o koncesiji ugradit će obvezu za operatora terminala da jamči otvoreni pristup svim korisnicima, uključujući sve prijevoznike i operatore terminala za intermodalni prijevoz, na nediskriminirajućoj osnovi. Ako odabrani operator ne ispuni ovaj uvjet ugovora o koncesiji, država će imati ovlast povući koncesiju i ponovno ju dati na nadmetanje.
(131)
Tako će pristup predmetnoj infrastrukturi biti otvoren za sve korisnike na nediskriminirajućoj osnovi.
7.2.4. Potpora ne vodi do narušavanja tržišnog natjecanja protivno zajedničkom interesu
(132)
Kako je prvobitno najavljena, mjera bi utjecala na usluge intermodalnog terminala u Republici Slovačkoj, koje također privlače prekograničnu potražnju iz Austrije, Češke Republike, Mađarske i u manjoj mjeri Poljske. Radi izbjegavanja rizika od narušavanja tržišnog natjecanja, kako je utvrđeno u odluci kojom se pokreće postupak, te radi provjere njihove pretpostavke u pogledu učinka terminala na prijelaz prijevoza roba s cestovnog na željeznički, slovačka tijela su se obvezala ograničiti projekt na izgradnju jedinstvenog pilot-projekta terminala u Žilini-Teplički. Taj terminal bit će udaljen više od 200 km od postojećih terminala Metransa i WienConta. Njegova gravitirajuća područja tako se neće preklapati s područjima Metransa i WienConta. To će ograničiti učinak mjere na tržišno natjecanje (26).
(133)
Prema slovačkim tijelima postoji privremeni terminal u Žilini koji pripada Intransu. Za razliku od planiranog terminala, taj terminal je mali i nalazi se u središtu grada. Na tom terminalu ukrcajna rampa dostupna je samo s jednog kolosijeka dugog 400 m, koji nije moguće produžiti. Terminal je projektiran za pomorske kontejnere i nema portalne dizalice niti opremu za pretovar izmjenjivih sanduka i poluprikolica. Zbog urbanističkih planova postojeći terminal u Žilini u svakom slučaju bit će zatvoren u bližoj budućnosti.
(134)
Slovačka tijela potvrdila su da će manipulativne pristojbe na javnim terminalima odgovarati manipulativnim pristojbama terminala za intermodalni prijevoz koji već posluju na tržištu. Prema anketi koju su provela slovačka tijela manipulativne pristojbe na terminalima u EU-u iznose između 16,30 EUR i 56 EUR po jedinici, a prosječna pristojba je 30 EUR. Analiza troškova i koristi koju su dostavila slovačka tijela temeljila se na pretpostavci da bi buduće manipulativne pristojbe po jedinici na sva četiri javna terminala iznosile 28-29 EUR. Tako će pristojbe na javnom terminalu u Žilini-Teplička biti utvrđene kako bi održale konkurentnost željezničkog prijevoza u usporedbi s cestovnim sektorom. Povećane naknade značile bi da bi operator javnih terminala bio u nemogućnosti privući dovoljno tereta iz sektora cestovnog prijevoza kako bi pokrio operativne troškove.
(135)
Komisija stoga zaključuje da mjera ne narušava tržišno natjecanje do mjere protivne zajedničkom interesu.
8. ZAKLJUČAK
(136)
U vezi s prethodno navedenim Komisija zaključuje da su ispunjeni svi uvjeti i da je investicijska potpora od 25,04 milijuna EUR za terminal Žilina-Teplička u skladu s unutarnjim tržištem.
(137)
S obzirom na prvobitni plan Slovačke da izgradi četiri javna intermodalna terminala, Komisija zahtijeva nadzor terminala koji će se graditi na temelju pilot-projekta koji je sada najavljen. Taj nadzor će Komisiji omogućiti da donese čvršću odluku o potrebi za potporom i njezinom učinku na tržišno natjecanje, ako u nekom trenutku u budućnosti Slovačka najavi potporu za preostala tri terminala,
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Državna potpora koju Slovačka Republika planira provesti za izgradnju terminala u Žilini-Teplička u obliku početne investicijske potpore od 25,04 milijuna EUR u skladu je s unutarnjim tržištem u smislu članka 93. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.
Provedba te potpore od 25,04 milijuna EUR se u skladu s tim odobrava.
Članak 2.
U roku od tri godine Slovačka Republika dostavlja sljedeće informacije:
(a)
ukupni opseg intermodalnog prijevoza, opseg kopnenog prijevoza i opseg prijevoza koji koristi sredstva koja nisu ISO kontejneri u Slovačkoj i na terminalu Žilina-Teplička;
(b)
cijene koje se naplaćuju na terminalu Žilina-Teplička;
(c)
jesu li klijenti novih terminala već ranije koristili postojeće terminale i, ako jesu, anketu o razlozima zbog kojih su ih zamijenili.
Članak 3.
Ova je Odluka upućena Slovačkoj Republici.
Sastavljeno u Bruxellesu 17. srpnja 2013.