KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) Nr. 807/2014
af 11. marts 2014
om supplerende bestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og om indførelse af overgangsbestemmelser
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 af 17. december 2013 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 (1), særlig artikel 2, stk. 3, artikel 14, stk. 5, artikel 16, stk. 5, artikel 19, stk. 8, artikel 22, stk. 3, artikel 28, stk. 10 og 11, artikel 29, stk. 6, artikel 30, stk. 8, artikel 33, stk. 4, artikel 34, stk. 5, artikel 35, stk. 10, artikel 36, stk. 5, artikel 45, stk. 6, artikel 47, stk. 6, og artikel 89, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I forordning (EU) nr. 1305/2013 fastsættes de generelle regler, der gælder for Unionens støtte til udvikling af landdistrikterne finansieret gennem Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), og som supplerer de fælles bestemmelser for de europæiske struktur- og investeringsfonde, som er fastsat i del 2 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 (2). Der bør fastsættes supplerende regler hertil.
(2)
Medlemsstaterne bør indføre og anvende særlige betingelser for unge landbrugeres adgang til støtte, hvis de ikke etablerer sig som eneste driftsleder. For at sikre lige behandling af støttemodtagere, uanset under hvilken retlig form de vælger at etablere deres bedrift, bør det fastsættes, at betingelserne for, at en juridisk person eller anden form for partnerskab kan anses for at være en »ung landbruger«, bør svare til de betingelser, der gælder for en fysisk person. Der bør fastsættes en henstandsperiode, der er tilstrækkelig lang til at give unge landbrugere mulighed for at erhverve de nødvendige kvalifikationer.
(3)
For at sikre, at udvekslingsordninger inden for landbrug og skovbrug samt besøg på landbrugs- og skovbrugsbedrifter med støtte fra ELFUL defineres og afgrænses klart i forhold til lignende aktioner under andre af Unionens ordninger, og samtidig tage hensyn til de forskellige nationale forhold, bør medlemsstaterne definere varigheden og indholdet af sådanne ordninger i deres programmer for udvikling af landdistrikterne. Indholdet bør fokusere på de områder, der er tæt forbundet med gennemførelsen af Unionens prioriteter for udvikling af landdistrikterne.
(4)
Der bør fastsættes bestemmelser om, hvilke producentsammenslutninger og typer af foranstaltninger der kan modtage støtte under markedsføringskomponenten i kvalitetsordningsforanstaltningen, og opstilles betingelser, der forhindrer konkurrencefordrejning og forskelsbehandling af visse produkter og udelukker støtte til varemærker.
(5)
Den forretningsplan, der er omhandlet i artikel 19, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1305/2013, bør indeholde tilstrækkelige elementer til at gøre det muligt at vurdere, i hvor høj grad målene for den valgte foranstaltning er nået. For at sikre ligebehandling af støttemodtagere i hele Unionen og for at lette overvågning, bør det kriterium, der anvendes til at fastsætte de tærskler, der er omhandlet i artikel 19, stk. 4, i nævnte forordning, være landbrugsbedriftens produktionskapacitet.
(6)
Der bør fastsættes miljømæssige minimumskrav, som skal overholdes ved skovrejsning på landbrugsarealer for at sikre, at der ikke sker uhensigtsmæssig skovrejsning på følsomme levesteder, herunder i områder af stor landskabsmæssig værdi, og at der tages hensyn til behovet for modstandsdygtighed over for klimaændringer. I områder, der er udpeget som Natura 2000-områder, bør skovrejsningen være i overensstemmelse med forvaltningsmålsætningerne for de pågældende områder. Der bør lægges særlig vægt på visse områders miljømæssige behov, som f.eks. forebyggelse af jorderosion. Der bør fastsættes strengere regler for skovrejsning, som fører til etablering af større skove, så der tages højde for de virkninger, disse foranstaltninger i kraft af deres omfang har på økosystemet og for at sikre, at reglerne er i overensstemmelse med målene for strategien for grøn infrastruktur (3) og EU's nye skovstrategi (4).
(7)
De betingelser, der stilles vedrørende forpligtelser til at ekstensivere husdyrbrug, opdrætte lokale racer, der er i fare for at gå tabt for landbruget, og bevare plantegenetiske ressourcer, der er truet af genetisk erosion, bør sikre, at forpligtelserne defineres i overensstemmelse med Unionens prioriterede mål for udvikling af landdistrikterne, og særlig behovet for at sikre beskyttelsen af landskabet og dets karakteristika, naturressourcerne, herunder vand, jordbunden og den genetiske diversitet.
(8)
Det bør defineres, hvilke aktiviteter der kan være berettiget til støtte til bevarelse og bæredygtig anvendelse og udvikling af genetiske ressourcer i landbruget samt bevarelse og fremme af skovgenetiske ressourcer.
(9)
For at udelukke dobbeltfinansiering af klima- og miljøvenlige landbrugsmetoder og tilsvarende metoder efter artikel 43 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1307/2013 (5), undgå konkurrencefordrejning blandt landbrugere og en sikre forsvarlig økonomisk forvaltning af ELFUL-midler bør det fastsættes, at de yderligere omkostninger og det indkomsttab, der skyldes anvendelsen af disse metoder, fratrækkes de relevante betalinger.
(10)
Det er nødvendigt at definere de områder, hvor der indgås dyrevelfærdsforpligtelser for at tilvejebringe opgraderede standarder for produktionsmetoderne. Herved bør det undgås, at forpligtelserne vedrørende dyrevelfærd overlapper med standardlandbrugspraksis og særlig med vaccination for at forebygge sygdomme.
(11)
Det bør præciseres, hvilke korte forsyningskæder og lokale markeder der kan ydes støtte til. For at gøre det muligt klart at skelne mellem de to, bør de korte forsyningskæder defineres med antallet af mellemled som kriterium, mens kriteriet for at definere lokale markeder, medmindre der fremlægges et overbevisende alternativt kriterium, bør være afstanden i kilometer fra landbrugsbedriften, idet der tages hensyn til særlige geografiske træk ved det pågældende område. Samarbejde mellem små aktører bør være koncentreret om at overvinde de almindelige ulemper, som fragmenteringen i landdistrikterne forårsager. Foranstaltningen bør derfor begrænses til mikrovirksomheder og fysiske personer, som skal til at starte en mikrovirksomhed på det tidspunkt, hvor de ansøger om støtte. For at sikre en sammenhængende tilgang i gennemførelsen af samarbejdsforanstaltningen bør der under denne foranstaltning kun ydes støtte til markedsføringsaktiviteter med forbindelse til korte forsyningskæder og lokale markeder.
(12)
For at sikre, at bidrag i forbindelse med renter på kommercielle lån optaget af gensidige fonde, jf. artikel 38, stk. 3, litra b), og artikel 39, stk. 4, litra b), i forordning (EU) nr. 1305/2013, fastholdes på et passende niveau, bør disse kommercielle lån have en løbetid på mindst et og højst fem år.
(13)
For at sikre effektiv anvendelse af ELFUL's ressourcer bør visse typer udgifter i forbindelse med leasingkontrakter, udlejerens fortjeneste, refinansieringsomkostninger, indirekte omkostninger og forsikringspræmier udelukkes fra støtte. For at tage hensyn til forskellene mellem medlemsstaterne, hvad angår finansielle og udviklingsmæssige betingelser i landbrugssektoren, og sikre forsvarlig økonomisk forvaltning af ELFUL's ressourcer, bør det kræves, at medlemsstaterne i deres programmer for udvikling af landdistrikterne definerer betingelserne for, at brugt udstyr kan være støtteberettiget. I overensstemmelse med Unionens prioriterede mål for udvikling af landdistrikterne bør kun investeringer inden for vedvarende energi med høj energieffektivitet og gode miljøresultater modtage ELFUL-støtte. Til dette formål bør medlemsstaterne fastsætte minimumskriterier for energieffektivitet. Medlemsstaterne bør sikre, at de gældende bæredygtighedskriterier for bioenergi er opfyldt. Medlemsstaterne bør også støtte overgangen fra første til anden generation af biobrændstoffer og fremme en større produktion af avancerede biobrændstoffer, som skaber store drivhusgasbesparelser med lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, og som ikke er i direkte konkurrence med landbrugsarealer til fødevare- og foderproduktion.
(14)
Der bør fastsættes betingelser for omlægning eller justering af forpligtelser vedrørende foranstaltningerne i artikel 28, 29, 33 og 34 i forordning (EU) nr. 1305/2013, og de situationer, hvor der ikke kræves tilbagebetaling af støtten, bør defineres. Det bør sikres, at omlægning eller justering af forpligtelser kun er mulig i tilfælde, hvor forpligtelsens miljømål fastholdes eller styrkes.
(15)
Der bør fastsættes bestemmelser om overgangen fra støtte til udvikling af landdistrikterne efter Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 (6), eller i Kroatiens tilfælde Rådets forordning (EF) nr. 1085/2006 (7), til støtte efter forordning (EU) nr. 1305/2013. Under hensyntagen til, at der ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1310/2013 (8) allerede er indført en række overgangsbestemmelser for udvikling af landdistrikterne, bør denne forordning fastsætte betingelserne for, at udgifter i forbindelse med de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 52 og 63 i forordning (EF) nr. 1698/2005 kan være støtteberettigede i henhold til forordning (EU) nr. 1305/2013. Denne forordning bør også tilpasse datoerne for indgivelse af efterfølgende evalueringer af programmerne samt sammenfatninger af evalueringerne, så der tages hensyn til de overgangsbestemmelser for gennemførelsen af programmer fra programmeringsperioden 2007-2013 i 2014, der blev indført artikel 1 i forordning (EU) nr. 1310/2013.
(16)
Eftersom forordning (EU) nr. 1305/2013 erstatter forordning (EF) nr. 1698/2005, bør gennemførelsesbestemmelserne til forordning (EF) nr. 1698/2005, som er fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1974/2006 (9), ophæves. Forordning (EF) nr. 1974/2006 bør derfor ophæves.
(17)
I betragtning af, at programmeringsperioden 2014-2020 allerede vil være begyndt på tidspunktet for offentliggørelsen af nærværende forordning i Den Europæiske Unions Tidende, er det nødvendigt så vidt muligt at begrænse forsinkelsen af dens ikrafttræden. Den bør derfor træde i kraft på dagen for dens offentliggørelse og anvendes fra den første dag i programmeringsperioden 2014-2020, den 1. januar 2014 -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
KAPITEL I
ANVENDELSESOMRÅDE
Artikel 1
Anvendelsesområde
Ved denne forordning fastsættes:
1)
supplerende bestemmelser til forordning (EU) nr. 1305/2013 for så vidt angår:
a)
unge landbrugere
b)
udvekslingsordninger inden for landbrug og skovbrug samt besøg på landbrugs- og skovbrugsbedrifter
c)
kvalitetsordninger - markedsføring
d)
bedrifts- og erhvervsudvikling
e)
skovrejsning og etablering af skovområder
f)
foranstaltninger vedrørende miljø- og klimavenligt landbrug
g)
bevarelse af genetiske ressourcer i landbrug og skovbrug
h)
udelukkelse af dobbeltfinansiering
i)
dyrevelfærd
j)
samarbejde
k)
kommercielle lån til gensidige fonde
l)
investeringer
m)
omdannelse eller justering af forpligtelser
n)
udvidede eller ny forpligtelser.
2)
særlige overgangsregler om betingelserne for, at støtte, som Kommissionen har godkendt efter forordning (EF) nr. 1698/2005, eller for Kroatiens vedkommende efter forordning (EF) nr. 1085/2006, kan indgå i støtte ydet efter forordning (EU) nr. 1305/2013, herunder for Kroatiens vedkommende støtte til teknisk bistand.
KAPITEL II
SUPPLERENDE BESTEMMELSER TIL REGLERNE FOR FORANSTALTNINGER TIL UDVIKLING AF LANDDISTRIKTERNE
Artikel 2
Ung landbruger
1. Medlemsstaterne skal opstille og anvende særlige betingelser for adgang til støtte i tilfælde, hvor en ung landbruger som defineret i artikel 2, stk. 1, litra n), i forordning (EU) nr. 1305/2013 ikke etablerer sig som eneste driftsleder, uanset bedriftens retlige form. Disse betingelser skal svare til dem, der kræves opfyldt, når en ung landbruger etablerer sig som eneste driftsleder. I alle tilfælde skal de unge landbrugere have kontrollen over bedriften.
2. Når ansøgningen om støtte vedrører en bedrift, der ejes af en juridisk person, skal en ung landbruger som defineret i artikel 2, stk. 1, litra n), i forordning (EU) nr. 1305/2013 udøve faktisk og varig kontrol over den juridiske person, for så vidt angår beslutninger om drift, overskud og finansiel risiko. Når flere fysiske personer, herunder en eller flere personer, der ikke er ung(e) landbruger(e), deltager i den juridiske persons kapital eller drift, skal den unge landbruger være i stand til at udøve denne faktiske og varige kontrol enten alene eller i forening med andre landbrugere.
Hvis en juridisk person kontrolleres af en anden juridisk person (alene eller sammen med andre), gælder kravene i første afsnit for enhver fysisk person, der kontrollerer denne anden juridiske person.
3. Alle de elementer i definitionen af en ung landbruger, der er fastsat i artikel 2, stk. 1, litra n), i forordning (EU) nr. 1305/2013, skal være opfyldt på tidspunktet for indgivelse af ansøgningen om støtte efter nævnte forordning. Dog kan der bevilliges en henstandsperiode på ikke over 36 måneder fra datoen for den individuelle støtteafgørelse for støttemodtagerens opfyldelse af betingelserne i forbindelse med erhvervelse af de faglige kvalifikationer, der er fastsat i programmet for udvikling af landdistrikterne.
Artikel 3
Udvekslingsordninger inden for landbrug og skovbrug samt besøg på landbrugs- og skovbrugsbedrifter
Medlemsstaterne skal i deres programmer for udvikling af landdistrikterne definere varigheden og indholdet af de kortvarige udvekslingsordninger inden for landbrug og skovbrug, der er omhandlet i artikel 14, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1305/2013. Sådanne ordninger og besøg skal især fokusere på bæredygtige metoder inden for landbrug og skovbrug og/eller teknologi, landbrugsdiversificering, landbrug der deltager i korte forsyningskæder, udvikling af nye forretningsmuligheder og ny teknologi samt forbedring af skovenes modstandsdygtighed.
Artikel 4
Kvalitetsordninger - markedsføring
1. Producentsammenslutninger, der modtager støtte efter artikel 16, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1305/2013, skal uanset deres retlige form være enheder, som forener aktører, der deltager i en kvalitetsordning for landbrugsprodukter, bomuld eller fødevarer, som omhandlet i artikel 16, stk. 1, i nævnte forordning, for et specifikt produkt, der er omfattet af en af disse ordninger.
2. De aktiviteter, der er støtteberettigede i henhold til artikel 16, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1305/2013, skal have følgende karakteristika:
a)
de har til formål at tilskynde forbrugerne til at købe de produkter, der er omfattet af den kvalitetsordning for landbrugsprodukter, bomuld eller fødevarer, som omhandlet i artikel 16, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1305/2013, som der ydes støtte til deltagelse i inden for rammerne af programmet for udvikling af landdistrikterne, og
b)
de skaber opmærksomhed om de pågældende produkters særlige kendetegn eller fortrin, navnlig kvalitet, særlige produktionsmetoder og høje normer for dyrevelfærd og miljøhensyn som følge af den pågældende kvalitetsordning.
3. Støtteberettigede aktiviteter må ikke tilskynde til forbrug af et produkt på grund af dets særlige oprindelse, medmindre produktet er omfattet af den kvalitetsordning, der er indført ved afsnit II i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (10), kapitel III i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 110/2008 (11), kapitel III i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 251/2014 (12) og del II, afsnit II, kapitel I, afdeling 2 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 (13) med hensyn til vin. Produktets oprindelse kan angives, hvis oprindelsen ikke fremtræder som hovedbudskabet.
4. Der skal ikke ydes støtte i henhold til artikel 16, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1305/2013 til oplysningskampagner og markedsføring vedrørende varemærker.
Artikel 5
Bedrifts- og erhvervsudvikling
1. Forretningsplanen efter artikel 19, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1305/2013 skal som minimum indeholde en beskrivelse af:
a)
I tilfælde af igangsætningsstøtte til unge landbrugere:
i)
udgangssituation på bedriften
ii)
milepæle og mål for udvikling af bedriftens aktiviteter
iii)
detaljerede oplysninger om de foranstaltninger, herunder til fremme af miljømæssig bæredygtighed og ressourceeffektivitet, der er nødvendige for udvikling af bedriftens aktiviteter, såsom investeringer, uddannelse og rådgivning
b)
I tilfælde af støtte til virksomhedsetablering for ikke-landbrugsmæssige aktiviteter i landdistrikter:
i)
udgangssituationen for den person eller mikrovirksomhed eller lille virksomhed, der ansøger om støtte
ii)
milepæle og mål for den pågældende persons, bedrifts, mikrovirksomheds eller lille virksomheds udvikling af nye aktiviteter
iii)
detaljerede oplysninger om de foranstaltninger, der er nødvendige for personens, bedriftens, mikrovirksomhedens eller den lille virksomheds udvikling af aktiviteter, såsom investeringer, uddannelse og rådgivning
c)
I tilfælde af etableringsstøtte til udvikling af små bedrifter
i)
udgangssituation på bedriften
ii)
detaljerede oplysninger om de foranstaltninger, herunder til fremme af miljømæssig bæredygtighed og ressourceeffektivitet, som kunne bidrage til at opnå økonomisk levedygtighed, såsom investeringer, uddannelse og samarbejde.
2. Medlemsstaterne skal definere de tærskler, der er omhandlet i tredje afsnit i artikel 19, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1305/2013, i forhold til bedriftens kapacitet målt i standard output som fastsat i artikel 5 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1242/2008 (14) eller tilsvarende.
Artikel 6
Skovrejsning og etablering af skovområder
Følgende miljømæssige mindstekrav gælder i forbindelse med den foranstaltning om skovrejsning og etablering af skovområder, som er omhandlet i artikel 22 i forordning (EU) nr. 1305/2013:
a)
ved valget af, hvilke arter der skal plantes, på hvilke arealer og med hvilke metoder, skal det undgås, der sker uhensigtsmæssig skovrejsning i følsomme habitater, såsom tørvemoser og vådområder, og at der opstår negative virkninger på arealer af stor økologisk værdi, herunder arealer, der anvendes til landbrug af høj naturværdi. På områder, der er udpeget som Natura 2000-områder i henhold til Rådets direktiv 92/43/EØF (15) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF (16), tillades kun skovrejsning, der stemmer overens med forvaltningsmålsætningerne for de pågældende områder og er aftalt med den myndighed i medlemsstaten, som har ansvar for gennemførelsen af Natura 2000
b)
ved valget af træernes arter, sorter, økotyper og herkomst skal der tages hensyn til behovet for modstandsdygtighed over for klimaforandringer og naturkatastrofer og til det pågældende områdes biotiske, pedologiske og hydrologiske tilstand, såvel som til arternes potentielle invasive karakter under lokale forhold som defineret af medlemsstaterne. Støttemodtageren har som minimum pligt til at beskytte og pleje skoven i løbet af den periode, hvor der udbetales en præmie for tabt landbrugsindkomst og vedligeholdelse. Dette omfatter passende pleje og udtynding eller græsning til gavn for skovens fremtidige udvikling og for at regulere konkurrence med anden vegetation og undgå, at der opbygges brandfarligt materiale i underskoven. For hurtigtvoksende arter skal medlemsstaterne definere den korteste og længste levetid før fældning. Den korteste levetid må ikke være mindre end 8 år og må ikke overstige 20 år
c)
i tilfælde, hvor plantning af flerårige træagtige arter på grund af miljømæssige eller klimatiske forhold, herunder forringelse af miljøet, ikke kan forventes at føre til etablering af skovområder som defineret i gældende national lovgivning, kan medlemsstaten give støttemodtageren tilladelse til at etablere og vedligeholde andet træagtigt vegetationsdække. Støttemodtageren skal sikre det samme niveau af pleje og beskyttelse, som gælder for skove
d)
i tilfælde af skovrejsning, der fører til etablering af skov med et omfang, der overstiger en vis tærskel, som medlemsstaterne fastsætter, skal skovrejsningen bestå af enten:
i)
plantning af udelukkende økologisk tilpassede arter og/eller arter, som er modstandsdygtige over for klimaændringer i det pågældende biogeografiske område, som ifølge en vurdering af virkningerne ikke vil true biodiversiteten og økosystemtjenesterne eller have en negativ indvirkning på menneskers helbred, eller
ii)
plantning af en blanding af træarter, der omfatter enten:
-
mindst 10 % løvtræer pr. område, eller
-
mindst tre træarter eller -sorter, som hver især skal tegne sig for mindst 10 % af træerne i området.
Artikel 7
Miljø- og klimavenligt landbrug
1. De forpligtelser, som under de miljø- og klimavenlige landbrugsforanstaltninger, der er omhandlet i artikel 28 i forordning (EU) nr. 1305/2013, indgås til ekstensivering af husdyrbrug, skal mindst opfylde følgende betingelser:
a)
hele bedriftens græsareal skal forvaltes og vedligeholdes således, at over- og undergræsning undgås
b)
belægningsgraden skal fastsættes under hensyntagen til alle græssende husdyr på bedriften eller, ved forpligtelser til at begrænse næringsstofudvaskning, til alle husdyr på bedriften, som er relevante for den pågældende forpligtelse.
2. Ved forpligtelser under de miljø- og klimavenlige landbrugsforanstaltninger, der er omhandlet i artikel 28 i forordning (EU) nr. 1305/2013, til at opdrætte lokale racer, der er i fare for at gå tabt for landbruget, eller til at bevare plantegenetiske ressourcer, der er truet af genetisk erosion, skal det kræves:
a)
at der opdrættes lokale racer, der er genetisk tilpasset til et eller flere traditionelle produktionssystemer og er i fare for at gå tabt for landbruget, eller
b)
at plantegenetiske ressourcer, der er naturligt tilpasset til de lokale og regionale forhold og truet af genetisk erosion, bevares.
Følgende husdyrarter er støtteberettigede:
a)
kvæg
b)
får
c)
geder
d)
dyr af hestefamilien
e)
svin
f)
fugle.
3. Lokale racer anses for at være i fare for at gå tabt for landbruget, hvis følgende betingelser er opfyldt:
a)
antallet af avlshundyr på nationalt plan er angivet
b)
dette antal og de angivne racers truede status er attesteret af et behørigt anerkendt, relevant videnskabeligt organ
c)
et behørigt anerkendt, relevant teknisk organ varetager registrering og ajourfører racestambogen.
d)
de pågældende organer skal have den nødvendige kompetence og viden til at identificere dyr af de truede racer.
Programmet for udvikling af landdistrikterne skal indeholde oplysninger om opfyldelsen af disse betingelser.
4. Plantegenetiske ressourcer betragtes som værende truet af genetisk erosion, når programmet for udvikling af landdistrikterne indeholder tilstrækkelige beviser for genetisk erosion på grundlag af videnskabelige resultater eller indikatorer for reduktionen af endemiske/oprindelige (lokale) sorter og deres populationsdiversitet samt eventuelt for ændringer i den fremherskende landbrugspraksis på lokalt plan.
5. Der må ikke ydes støtte efter artikel 28, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1305/2013 til aktiviteter, der er omfattet at den type forpligtelser til at drive miljøvenligt landbrug, som er omhandlet i stk. 1-4, i nærværende artikel.
Artikel 8
Bevarelse af genetiske ressourcer i landbrug og skovbrug
1. I denne artikel forstås ved:
a)
»bevarelse på levestedet« inden for landbrug: bevarelse af genetisk materiale i økosystemer og naturlige habitater og bevarelse og genindvinding af levedygtige populationer af arter eller vildtlevende racer i deres naturlige omgivelser og, for så vidt angår tamdyreracer eller dyrkede plantearter, i det driftsmiljø, hvor de har udviklet deres distinkte egenskaber
b)
»bevarelse på levestedet« inden for skovbrug: bevarelse af genetisk materiale i økosystemer og naturlige habitater og bevarelse og genindvinding af levedygtige populationer af arter i deres naturlige omgivelser
c)
»bevarelse på bedriftsniveau«: bevarelse på levestedet og udvikling på bedriftsniveau
d)
»bevarelse uden for levestedet« betyder bevarelse af genetisk materiale i landbruget eller skovbruget uden for det naturlige habitat
e)
»samling uden for levestedet« betyder en samling af genetisk materiale til landbruget eller skovbruget uden for det naturlige habitat.
2. Foranstaltninger til bevarelse af genetiske ressourcer i landbruget og skovbruget, hvortil der kan ydes støtte efter artikel 28, stk. 9, og artikel 34, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1305/2013, kan omfatte følgende:
a)
målrettede aktioner: foranstaltninger til fremme af bevarelse på levestedet og bevarelse uden for levestedet, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af genetiske ressourcer i landbruget og skovbruget, herunder webbaserede fortegnelser over de genetiske ressourcer, der for tiden bevares på levestedet, herunder bevarelse på bedriftsniveau, samt over samlinger uden for levestedet og databaser
b)
samordnede aktioner: foranstaltninger til fremme af informationsudveksling mellem kompetente organisationer i medlemsstaterne om bevarelse, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af de genetiske ressourcer i Unionens landbrug og skovbrug
c)
ledsageforanstaltninger: information, udbredelse og rådgivning med deltagelse fra ikke-statslige organisationer og andre relevante interesseparter, uddannelseskurser og udarbejdelse af tekniske rapporter.
Artikel 9
Udelukkelse af dobbeltfinansiering af landbrugsmetoder, der er til gavn for klimaet og miljøet, og af tilsvarende metoder
1. Ved ydelse af støtte efter artikel 28, stk. 6, artikel 29, stk. 4, og artikel 30, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1305/2013, må der ved beregningen af støttebeløbet udelukkende tages hensyn til de yderligere omkostninger og tab af indkomst, der er forbundet med forpligtelser, som er mere vidtgående end den relevante obligatoriske metode i henhold til artikel 43 i forordning (EU) nr. 1307/2013.
2. Når en klima- og miljøvenlig forpligtelse efter artikel 28 i forordning (EU) nr. 1305/2013, som angår en metode opført i bilag IX, afsnit I, punkt 3 og 4, og afsnit III, punkt 7, til forordning (EU) nr. 1307/2013, eller enhver anden metode som tilføjes til nævnte bilag i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 43, stk. 8, i forordning (EU) nr. 1307/2013, anmeldes som svarende til en eller flere metoder fastlagt efter artikel 43, stk. 2, i nævnte forordning, skal betalingen til forpligtelsen til at drive klima- og miljøvenligt landbrug efter artikel 28, stk. 6, i forordning (EU) nr. 1305/2013 nedsættes med et fast beløb svarende til en del af den grønne betaling i medlemsstaten eller regionen for grøn praksis, jf. artikel 43, stk. 12, litra c) i forordning (EU) nr. 1307/2013.
Artikel 10
Dyrevelfærd
Forpligtelser på dyrevelfærdsområdet, der er støtteberettigede i henhold til artikel 33 i forordning (EU) nr. 1305/2013, skal indebære opgraderede standarder for produktionsmetoderne på et af følgende områder:
a)
vand, foder og pleje afpasset efter husdyrenes naturlige behov
b)
opstaldningsforhold, såsom øgede pladskrav, gulvarealer, strøelse og naturlig belysning
c)
adgang til fri luft
d)
undgåelse af at lemlæste og/eller kastrere dyr, eller i særlige tilfælde, hvor lemlæstelse eller kastrering anses for at være nødvendig, krav om brug af bedøvelsesmidler samt smertestillende antiinflammatorisk medicin eller medicinsk kastration.
Artikel 11
Samarbejde
1. Støtte til etablering og udvikling af korte forsyningskæder, jf. artikel 35, stk. 2, litra d), i forordning (EU) nr. 1305/2013, må kun omfatte forsyningskæder med højst et mellemled mellem landbrugeren og forbrugeren.
2. Støtte til etablering og udvikling af lokale markeder, jf. artikel 35, stk. 2, litra d), i forordning (EU) nr. 1305/2013, skal ydes for markeder, for hvilke:
a)
der i programmet for udvikling af landdistrikterne er fastsat en radius i kilometer fra den landbrugsbedrift, produktet stammer fra, inden for hvilken forarbejdningsaktiviteter og salg til den endelige forbruger skal finde sted, eller
b)
der i programmet for udvikling af landdistrikterne er fastsat en overbevisende alternativ definition.
3. I forbindelse med samarbejde, der støttes efter artikel 35, stk. 2, litra c), i forordning (EU) nr. 1305/2013, skal »små aktører« forstås som mikrovirksomheder som defineret i Kommissionens henstilling 2003/361/EF (17) eller fysiske personer, der ikke udøver økonomisk aktivitet på det tidspunkt, hvor de ansøger om støtte.
4. De salgsfremstød, der er omhandlet i artikel 35, stk. 2, litra e), i forordning (EU) nr. 1305/2013, er kun støtteberettigede, for så vidt angår korte forsyningskæder og lokale markeder, der opfylder kriterierne i nærværende artikels stk. 1 og 2.
Artikel 12
Kommercielle lån til gensidige fonde
Hvis midlerne til de finansielle godtgørelser, som de gensidige fonde, der er omhandlet i artikel 38 og 39 i forordning (EU) nr. 1305/2013, skal betale, stammer fra et kommercielt lån, skal lånets løbetid være på mellem 1 og 5 år.
Artikel 13
Investeringer
Ved anvendelse af artikel 45 i forordning (EU) nr. 1305/2013 gælder følgende:
a)
i tilfælde af leasing er andre omkostninger i tilknytning til leasingkontrakten, såsom leasinggivers fortjeneste, renteomkostninger ved refinansiering, indirekte omkostninger og forsikringsudgifter, ikke støtteberettigede
b)
medlemsstaterne skal i deres programmer for udvikling af landdistrikterne fastsætte, på hvilke betingelser anskaffelse af brugt udstyr kan anses som en støtteberettiget udgift
c)
medlemsstaterne skal kræve overholdelse af minimumsstandarder for energieffektivitet, når der ydes støtte til investeringer i infrastrukturer for vedvarende energi, der forbruger eller producerer energi, når der findes sådanne standarder på nationalt plan
d)
investeringer i anlæg, hvis primære formål er at producere elektricitet fra biomasse, er ikke støtteberettigede, medmindre der anvendes en minimumsprocent af varmeenergi, som fastsættes af medlemsstaterne
e)
medlemsstaterne skal fastsætte begrænsninger i den andel, som korn og andre stivelsesrige afgrøder, sukker og olieholdige afgrøder højst må tegne sig for ved produktion af bioenergi, herunder biobrændstoffer, i forskellige typer af anlæg. Støtte til bioenergiprojekter må kun ydes til bioenergi, som opfylder gældende bæredygtighedskriterier fastsat i EU-lovgivningen, herunder artikel 17, stk. 2-6, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF (18). Den strategiske miljøvurdering i programmet for udviklingen af landdistrikterne skal omfatte en generel vurdering heraf.
Artikel 14
Omdannelse eller tilpasning af forpligtelser
1. Medlemsstaterne kan tillade, at en forpligtelse efter artikel 28, 29, 33 eller 34 i forordning (EU) nr. 1305/2013 omdannes til en anden forpligtelse i løbet af forpligtelsesperioden, hvis følgende betingelser er opfyldt:
a)
ændringen indebærer betydelige fordele for miljøet eller for dyrevelfærden
b)
den eksisterende forpligtelse skærpes væsentligt
c)
de pågældende forpligtelser indgår i det godkendte program for udviklingen af landdistrikterne.
En ny forpligtelse skal indgås for hele den periode, der er angivet i den relevante foranstaltning, uanset hvor længe den oprindelige forpligtelse allerede er gennemført.
2. Medlemsstaterne kan tillade, at forpligtelser efter artikel 28, 29, 33 og 34 i forordning (EU) nr. 1305/2013 tilpasses i løbet af forpligtelsesperioden, hvis det godkendte program for udviklingen af landdistrikterne giver mulighed herfor, og tilpasningen er berettiget under hensyntagen til forpligtelsens formål.
Støttemodtageren skal opfylde den tilpassede forpligtelse for den resterende del af den oprindelige forpligtelsesperiode.
Tilpasninger kan også ske i form af en forlængelse af forpligtelsesperioden.
Artikel 15
Situationer, hvor der ikke kræves tilbagebetaling
1. Hvis støttemodtageren i løbet af gyldighedsperioden for en forpligtelse, der er indgået som en betingelse for at modtage støtte, øger sin bedrifts areal, kan medlemsstaterne udvide forpligtelsen til også at omfatte tillægsarealet i den resterende del af forpligtelsesperioden eller erstatte den oprindelige forpligtelse med en ny forpligtelse. Det samme gælder i tilfælde, hvor det areal, der er omfattet af forpligtelsen, udvides inden for bedriften.
2. En forpligtelse må kun udvides til at dække yderligere arealer som omhandlet i paragraf 1 på følgende betingelser:
a)
det tjener forpligtelsens miljømål
b)
det er berettiget i henseende til forpligtelsens art, den tilbageværende forpligtelsesperiodes længde og tillægsarealets størrelse
c)
det forringer ikke den effektive kontrol med opfyldelsen af betingelserne for ydelsen af støtte.
Forpligtelsens oprindelige løbetid skal overholdes.
3. En ny forpligtelse kan indgås for at erstatte en bestående forpligtelse som omhandlet i paragraf 1 på betingelse af, at den ny forpligtelse omfatter hele det pågældende areal, og at vilkårene ikke er mindre krævende end i den oprindelige forpligtelse.
Når den oprindelige forpligtelse erstattes af en ny, skal den nye forpligtelse indgås for hele den periode, der er angivet i den relevante foranstaltning, uanset hvor stor en andel af den oprindelige forpligtelse der allerede er gennemført.
KAPITEL III
OVERGANGSBESTEMMELSER
Artikel 16
Udgifters støtteberettigelse
1. Udgifter til retlige forpligtelser, som er indgået over for støttemodtagere i løbet af programmeringsperioden 2007-2013 inden for rammerne af foranstaltninger efter artikel 52 og 63 i forordning (EF) nr. 1698/2005, er berettiget til ELFUL-bidrag i programmeringsperioden 2014-2020 for de betalinger, som skal foretages:
a)
mellem den 1. januar 2014 og den 31. december 2015, såfremt den finansielle tildeling til den berørte foranstaltning i det pågældende program i henhold til forordning (EF) nr. 1698/2005 allerede er opbrugt
b)
efter den 31. december 2015.
2. De i stk. 1 omhandlede udgifter er berettigede til et bidrag fra ELFUL i programmeringsperioden 2014-2020, forudsat at følgende betingelser er opfyldt:
a)
udgifterne skal være fastsat i det pågældende program for udviklingen af landdistrikterne for programmeringsperioden 2014-2020,
b)
ELFUL-bidragssatsen til finansiering af den tilsvarende foranstaltning efter forordning (EU) nr. 1305/2013, jf. bilag I til denne forordning, finder anvendelse
c)
Medlemsstaterne sikrer, at de relevante overgangsforanstaltninger klart kan identificeres i deres forvaltnings- og kontrolsystemer.
Artikel 17
Kroatien
1. Udgifter til retlige forpligtelser over for støttemodtagere i Kroatien, som er indgået under instrumentet til førtiltrædelsesbistand til udvikling af landdistrikter (IPARD) til operationer under foranstaltninger efter artikel 171, stk. 3, litra b), stk. 4, litra a) og b), i Kommissionens forordning (EF) nr. 718/2007 (19), er berettiget til ELFUL-bidrag i programmeringsperioden 2014-2020 for de betalinger, som skal foretages:
a)
mellem den 1. januar 2014 og den 31. december 2016, såfremt den finansielle tildeling til den berørte foranstaltning i det pågældende program i henhold til forordning (EF) nr. 718/2007 allerede er opbrugt
b)
efter den 31. december 2016.
2. De i stk. 1 omhandlede udgifter er berettigede til et bidrag fra ELFUL i programmeringsperioden 2014-2020, forudsat at følgende betingelser er opfyldt:
a)
udgifterne skal være fastsat i programmet for udviklingen af landdistrikterne for programmeringsperioden 2014-2020
b)
ELFUL-bidragssatsen til finansiering af den tilsvarende foranstaltning efter forordning (EU) nr. 1305/2013, jf. bilag II til denne forordning, finder anvendelse
c)
Kroatien sikrer, at de relevante overgangsoperationer klart kan identificeres i dets forvaltnings- og kontrolsystemer.
3. Udgifter, som afholdes efter den 31. december 2013 i forbindelse med operationer, der er nødvendige for afslutning af IPARD-programmet, og den efterfølgende evaluering som omhandlet i artikel 191 i forordning (EF) nr. 718/2007, er berettiget til støtte under ELFUL, under programmets komponent for teknisk bistand i programmeringsperioden 2014-2020, forudsat at programmet indeholder en bestemmelse om sådanne udgifter.
Artikel 18
Efterfølgende evaluering
1. Den efterfølgende vurdering, der er omhandlet i artikel 86, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1698/2005, indgives til Kommissionen senest den 31. december 2016.
2. Sammenfatningen af efterfølgende evalueringer, der er omhandlet i artikel 87 i forordning (EF) nr. 1698/2005, skal være afsluttet senest den 31. december 2017.
KAPITEL IV
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 19
Ophævelse
Forordning (EF) nr. 1974/2006 ophæves.
Den finder fortsat anvendelse på operationer, der gennemføres i henhold til programmer, som Kommissionen har godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1698/2005 inden den 1. januar 2014.
Artikel 20
Ikrafttræden og anvendelse
Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 1. januar 2014.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 11. marts 2014.
DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 807/2014
оd 11. ožujka 2014.
o dopuni Uredbe (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i uvođenju prijelaznih odredbi
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 (1), a osobito njezin članak 2. stavak 3., članak 14. stavak 5., članak 16. stavak 5., članak 19. stavak 8., članak 22. stavak 3., članak 28. stavak 10., članak 28. stavak 11., članak 29. stavak 6., članak 30. stavak 8., članak 33. stavak 4., članak 34. stavak 5., članak 35. stavak 10., članak 36. stavak 5., članak 45. stavak 6., članak 47. stavak 6. i članak 89.,
budući da:
(1)
Uredbom (EU) br. 1305/2013 utvrđena su opća pravila kojima se uređuje potpora ruralnom razvoju Unije koja se financira Europskim poljoprivrednim fondom za ruralni razvoj (EPFRR), nadopunjujući zajedničke odredbe za europske strukturne i investicijske fondove utvrđene u drugom dijelu Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (2). Potrebno je utvrditi dodatna pravila.
(2)
Države članice trebale bi odrediti i primjenjivati posebne uvjete za pristup potporama za mlade poljoprivrednike u slučaju kada ne osnivaju gospodarstvo kao jedini voditelji gospodarstva. Kako bi se osiguralo jednako postupanje s korisnicima neovisno o pravnom obliku u kojem oni odluče osnovati poljoprivredno gospodarstvo, potrebno je predvidjeti da uvjeti pod kojima se pravna osoba ili druga vrsta partnerstva može smatrati „mladim poljoprivrednikom” budu jednaki uvjetima koji vrijede za fizičke osobe. Potrebno je predvidjeti dovoljno dugo razdoblje počeka u kojem mladi poljoprivrednici mogu steći potrebne kvalifikacije.
(3)
Kako bi se osiguralo da se programi razmjene na poljoprivrednim gospodarstvima i šumama i posjeti poljoprivrednim gospodarstvima i šumama koji se financiraju iz EPFRR-a jasno definiraju i razgraniče u odnosu na slične mjere koje se provode na temelju drugih programa Unije, istodobno uzimajući u obzir različitost nacionalnih situacija, države članice trebale bi definirati trajanje i sadržaj takvih programa i posjeta u svojim programima ruralnog razvoja. Taj bi sadržaj trebao biti usmjeren na određena područja, usko povezana s postizanjem prioriteta Unije za ruralni razvoj.
(4)
Potrebno je utvrditi pravila kojima se određuju značajke skupina proizvođača i vrste mjera za koje se može dodijeliti potpora na temelju komponente za promidžbu u sklopu mjere za sustave kvalitete, utvrđuju uvjeti u svrhu sprečavanja narušavanja tržišnog natjecanja i diskriminacije određenih proizvoda i izuzimaju iz potpore trgovački nazivi proizvoda.
(5)
Poslovnim planovima iz članka 19. stavka 4. Uredbe (EU) br. 1305/2013 potrebno je predvidjeti dostatne elemente kojima se omogućuje procjena postizanja ciljeva odabrane aktivnosti. Kako bi se osiguralo jednako postupanje s korisnicima diljem Unije i olakšalo praćenje, kriterij koji će se koristiti za određivanje pragova iz članka 19. stavka 4. te Uredbe trebao bi biti proizvodni potencijal poljoprivrednog gospodarstva.
(6)
Potrebno je utvrditi minimalne zahtjeve zaštite okoliša koje mora ispunjavati pošumljavanje poljoprivrednog zemljišta, osiguravajući neprovođenje neprikladnog pošumljavanja osjetljivih staništa uključujući poljoprivredne površine velike prirodne vrijednosti te vodeći računa o potrebi očuvanja otpornosti na klimatske promjene. U područjima određenima kao područja Natura 2000, pošumljavanje treba izvoditi u skladu s ciljevima upravljanja predmetnim područjima. Posebna bi se pozornost trebala obratiti na posebne potrebe okoliša za posebna mjesta kao što su sprečavanje erozije tla. Potrebno je predvidjeti stroža pravila za aktivnosti pošumljavanja koje dovode do stvaranja većih šuma kako bi se uzeo u obzir utjecaj razmjera tih aktivnosti na ekosustave i osigurati njihovu usklađenost s ciljevima Strategije o zelenoj infrastrukturi (3) i nove Strategije EU-a za šume (4).
(7)
Uvjetima koji se primjenjuju na obveze prelaska na ekstenzivno stočarstvo i uzgoja lokalnih pasmina koje su u opasnosti od nestanka iz poljoprivredne djelatnosti te očuvanja biljnih genetskih resursa pod prijetnjom genetske erozije trebalo bi osigurati definiranje obveza u skladu s prioritetima Unije za ruralni razvoj, a ponajprije s potrebom osiguranja zaštite krajobraza i njegovih obilježja, prirodnih resursa uključujući vodu, tlo i genetsku raznolikost.
(8)
Treba utvrditi aktivnosti koje mogu biti prihvatljive za potporu za očuvanje te održivo korištenje i razvoj genetskih resursa u poljoprivredi te za očuvanje i promicanje šumskih genetskih resursa.
(9)
Kako bi se spriječilo dvostruko financiranje poljoprivrednih praksi kojima se pogoduje klimi i okolišu te jednakovrijednih praksi iz članka 43. Uredbe (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), spriječilo narušavanje tržišnog natjecanja među poljoprivrednicima i osiguralo dobro financijsko upravljanje sredstvima iz EPFRR-a, potrebno je predvidjeti da dodatni troškovi i prihodi izgubljeni uslijed tih praksi budu oduzeti od odgovarajućih plaćanja.
(10)
Potrebno je odrediti područja u kojima obveze u vezi s dobrobiti životinja postoje da bi se osiguralo poboljšanje standarda proizvodnih metoda. Pri tome treba spriječiti preklapanje tih obveza u vezi s dobrobiti životinja sa standardnim poljoprivrednim praksama, a osobito cijepljenjem u svrhu sprečavanja bolesti.
(11)
Potrebno je precizirati kratke lance opskrbe i lokalna tržišta za koja se mogu dodijeliti potpore. U svrhu jasnog razgraničavanja između njih, broj posrednika trebao bi poslužiti kao kriterij kojim se definiraju kratki lanci opskrbe, dok bi kao kriterij kojim se definiraju lokalna tržišta trebala poslužiti udaljenost u kilometrima od poljoprivrednoga gospodarstva, uzimajući u obzir posebna geografska obilježja predmetnog područja, osim u slučaju pronalaska uvjerljivog alternativnog kriterija. Suradnja između malih gospodarskih subjekata trebala bi se strogo usmjeriti na svladavanje općenitog nepovoljnog položaja uzrokovanog rascjepkanošću u ruralnim područjima. Stoga bi se trebala ograničiti na mikropoduzeća i fizičke osobe koje upravo pokreću mikropoduzeće u trenutku podnošenja zahtjeva za dobivanje potpore. Kako bi se osigurao dosljedan pristup u provedbi mjere suradnje, potporu na temelju te mjere trebalo bi odobravati samo za promotivne aktivnosti povezane s kratkim lancima opskrbe i lokalnim tržištima.
(12)
Kako bi se osiguralo da se doprinosi povezani s kamatom na komercijalne kredite odobrene uzajamnim fondovima iz članka 38. stavka 3. točke (b) i članka 39. stavka 4. točke (b) Uredbe (EU) br. 1305/2013 održavaju na odgovarajućoj razini, najkraće i najdulje trajanje tih komercijalnih kredita trebalo bi biti između jedne i pet godina.
(13)
Kako bi se osiguralo učinkovito korištenje sredstava iz EPFRR-a određene vrste izdataka povezane s ugovorima o leasingu poput marže najmodavca, troškova refinanciranja kredita, režijskih troškova i osiguranje treba izuzeti iz potpore. Da bi se uzele u obzir različitosti između financijskih i razvojnih uvjeta u poljoprivrednim sektorima u državama članicama, istodobno osiguravajući pravilno financijsko upravljanje sredstvima iz EPFRR-a, od država članica treba zahtijevati da u svojim programima ruralnog razvoja definiraju uvjete pod kojima rabljena oprema može biti prihvatljiva za potporu. U skladu s prioritetima Unije za ruralni razvoj, samo bi ulaganja povezana s obnovljivim izvorima energije s visokom energetskom učinkovitošću i visokom razinom ekološke učinkovitošću trebala primati potporu iz EPFRR-a. Za tu namjenu, države bi članice trebale utvrditi minimalne kriterije za energetsku učinkovitost. Države članice trebale bi osigurati da su primjenjivi kriteriji održivosti za bioenergiju ispunjeni. Uz to bi države članice trebale dati potporu prijelazu s prve na drugu generaciju biogoriva te poticati veću proizvodnju naprednih biogoriva koja daju visoke uštede stakleničkih plinova s niskim rizikom uzrokovanja neizravnih promjena korištenja zemljišta i koji se ne natječu izravno za poljoprivredno zemljište za hranu i hranu za životinje tržišta.
(14)
Potrebno je utvrditi uvjete primjenjive na konverziju ili prilagodbu obveza na temelju mjera utvrđenih u člancima 28., 29., 33. i 34. Uredbe (EU) br. 1305/2013 i definirati situacije u kojima se ne zahtijeva povrat potpore. Potrebno je osigurati da konverzija ili prilagodba obveza bude moguća samo kada su ciljevi zaštite okoliša obveze očuvani ili dodatno osnaženi.
(15)
Potrebno je donijeti odredbe za prijelaz s potpore za ruralni razvoj na temelju Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 (6) ili, u slučaju Hrvatske, Uredbe Vijeća (EZ) br. 1085/2006 (7), na potporu na temelju Uredbe (EU) br. 1305/2013. Uzimajući u obzir da je niz prijelaznih odredaba za ruralni razvoj već uveden Uredbom (EU) br. 1310/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (8), ovom Uredbom je potrebno utvrditi uvjete pod kojima izdaci povezani s mjerama iz članaka 52. i 63. Uredbe (EZ) br. 1698/2005 postaju prihvatljivi na temelju Uredbe (EU) br. 1305/2013. Ovom bi se Uredbom trebali i uskladiti datumi za podnošenje ex post evaluacije programa i njezin sažetak, kako bi se uzelo u obzir prijelazne odredbe koje se odnose na provedbu programa za razdoblje od 2007. do 2013. programskog razdoblja 2014. uvedene na temelju članka 1. Uredbe (EU) br. 1310/2013.
(16)
Budući da se Uredbom (EU) br. 1305/2013 zamjenjuje Uredba (EZ) br. 1698/2005, prikladno je staviti izvan snage provedbena pravila Uredbe (EZ) br. 1698/2005 utvrđena Uredbom Komisije (EZ) br. 1974/2006 (9). Uredbu (EZ) br. 1974/2006 stoga bi trebalo staviti izvan snage.
(17)
S obzirom na činjenicu da će u trenutku objave ove Uredbe u Službenom listu Europske unije programsko razdoblje 2014. -2020. već započeti, potrebno je što je moguće više skratiti odgodu njezina stupanja na snagu. Stoga ona treba stupiti na snagu na dan objave i primjenjivati se od prvog dana programskog razdoblja 2014. -2020. tj. od 1. siječnja 2014.,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
POGLAVLJE I.
PODRUČJE PRIMJENE
Članak 1.
Područje primjene
Ovom se Uredbom utvrđuju:
(1)
odredbe kojima se dopunjuje Uredba (EU) br. 1305/2013 u pogledu:
(a)
mladih poljoprivrednika,
(b)
programa razmjene i posjeta poljoprivrednim gospodarstvima i šumama,
(c)
sustava kvalitete - promidžbe,
(d)
razvoja poljoprivrednog gospodarstva i poslovanja,
(e)
pošumljavanja i stvaranja šuma,
(f)
agrookolišno-klimatskih mjera,
(g)
očuvanja genetskih resursa u poljoprivredi i šumarstvu,
(h)
sprečavanja dvostrukog financiranja,
(i)
dobrobiti životinja,
(j)
suradnje,
(k)
komercijalnih kredita za uzajamne fondove,
(l)
ulaganja,
(m)
konverzije ili prilagodbe obveza,
(n)
proširenih ili novih obveza;
(2)
posebna prijelazna pravila kojima se utvrđuju uvjeti pod kojima potpore koje odobrava Komisija na temelju Uredbe (EZ) br. 1698/2005, ili, u slučaju Hrvatske, na temelju Uredbe (EZ) br. 1085/2006, mogu biti integrirane s potporama koje su predviđene na temelju Uredbe (EU) br. 1305/2013, uključujući, u slučaju Hrvatske, potpore za tehničku pomoć.
POGLAVLJE II.
ODREDBE KOJIMA SE DOPUNJUJU PRAVILA O MJERAMA ZA RURALNI RAZVOJ
Članak 2.
Mladi poljoprivrednici
1. Države članice uspostavljaju i primjenjuju posebne uvjete za pristup potpori ako mladi poljoprivrednik kako je definirano u članku 2. stavku 1. točki (n) Uredbe (EU) br. 1305/2013 ne osniva gospodarstvo kao jedini voditelj gospodarstva, bez obzira na njegov pravni oblik. Ti su uvjeti jednaki uvjetima koji se zahtijevaju od mladih poljoprivrednika koji su jedini voditelji gospodarstva. U svakom slučaju pravo raspolaganja gospodarstvom imaju mladi poljoprivrednici.
2. Ako se zahtjev za potporu odnosi na gospodarstvo u vlasništvu pravne osobe, mladi poljoprivrednik u smislu članka 2. stavka 1. točke (n) Uredbe (EU) br. 1305/2013 vrši učinkovitu i dugoročnu kontrolu nad pravnom osobom u smislu odluka povezanih s upravljanjem, koristima i financijskim rizicima. Ako u kapitalu ili upravljanju pravne osobe sudjeluje nekoliko fizičkih osoba, uključujući i osobu ili osobe koje nisu mladi poljoprivrednici, mladi poljoprivrednik mora biti u mogućnosti izvršavati takvu učinkovitu i dugoročnu kontrolu samostalno ili zajedno s drugim poljoprivrednicima.
Ako je pravna osoba pod samostalnom ili zajedničkom kontrolom druge pravne osobe, zahtjevi utvrđeni u prvom podstavku primjenjuju se na sve fizičke osobe koje imaju kontrolu nad tom drugom pravnom osobom.
3. Svi elementi definicije mladog poljoprivrednika utvrđeni u članku 2. stavku 1. točki (n) Uredbe br. 1305/2013 moraju biti ispunjeni u trenutku podnošenja zahtjeva za potporu na temelju te Uredbe. Međutim, korisniku se može odobriti razdoblje počeka ne dulje od 36 mjeseci od datuma izdavanja zasebne odluke kojom se odobrava potpora, kako bi ispunio uvjete povezane sa stjecanjem stručnih vještina određenih u programu ruralnog razvoja.
Članak 3.
Programi razmjene i posjeta poljoprivrednim gospodarstvima i šumama
Države članice određuju trajanje i sadržaj kratkoročnih programa razmjene za upravljanje poljoprivrednim gospodarstvima i šumama te posjeta poljoprivrednim gospodarstvima i šumama iz članka 14. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1305/2013 u svojim programima ruralnog razvoja. Takvi programi i posjeti usmjeravaju se ponajprije na metode i/ili tehnologije održive poljoprivrede i šumarstva, diversifikaciju poljoprivrednih gospodarstava, poljoprivredna gospodarstva koja sudjeluju u kratkim lancima opskrbe, razvoj novih poslovnih prilika i novih tehnologija te poboljšanje otpornosti šuma.
Članak 4.
Sustavi kvalitete - promidžba
1. Skupine proizvođača koji primaju potporu na temelju članka 16. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1305/2013 subjekti su koji, bez obzira na svoj pravni oblik, okupljaju gospodarske subjekte koji sudjeluju u sustavu kvalitete za poljoprivredne proizvode, pamuk ili prehrambene proizvode kako je navedeno u članku 16. stavku 1. te Uredbe, za određeni proizvod koji je obuhvaćen jednim od tih sustava.
2. Vrste mjera prihvatljivih za potporu na temelju članka 16. stavka 2. Uredbe br. 1305/2013 imaju sljedeće značajke:
(a)
osmišljene su na način da se njima potrošače potiče na kupnju proizvoda obuhvaćenih sustavom kvalitete za poljoprivredne proizvode, pamuk ili prehrambene proizvode kako je navedeno u članku 16. stavku 1. Uredbe (EU) br. 1305/2013, a za sudjelovanje se prima potpora u skladu s programom ruralnog razvoja; i
(b)
privlače pažnju na posebne značajke ili prednosti predmetnih proizvoda, osobito na kvalitetu, posebne metode proizvodnje, visoke standarde dobrobiti životinja i poštovanja okoliša u vezi s predmetnim sustavom kvalitete.
3. Mjerama prihvatljivima za potporu potrošače se ne potiče na kupnju proizvoda na temelju njihova posebnog podrijetla, izuzev proizvoda obuhvaćenih sustavima kvalitete uvedenih glavom II. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (10), poglavljem III. Uredbe (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (11), poglavljem III. Uredbe (EU) br. 251/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (12) i dijelom II. glavom II. poglavljem I. odjeljkom 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (13) u vezi s vinom. Podrijetlo proizvoda može se naznačiti pod uvjetom da je naznaka podrijetla podređena glavnoj poruci.
4. Potpore na temelju članka 16. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1305/2013 ne dodjeljuju se za mjere informiranja i promidžbe trgovačkih zaštićenih naziva.
Članak 5.
Razvoj poljoprivrednih gospodarstava i poslovanja
1. Poslovni plan iz članka 19. stavka 4. Uredbe (EU) br. 1305/2013 opisuje najmanje sljedeće:
(a)
u slučaju potpore za započinjanje poslovanja mladih poljoprivrednika:
i.
početno stanje poljoprivrednoga gospodarstva;
ii.
ključne točke i ciljeve za razvoj djelatnosti poljoprivrednoga gospodarstva;
iii.
pojedinosti djelovanja, uključujući i one koji se odnose na ekološku održivost i učinkovitost resursa, koje su potrebne za razvoj djelatnosti poljoprivrednoga gospodarstva, kao što su ulaganja, osposobljavanje, savjetovanje;
(b)
u slučaju potpore za započinjanje poslovanja za nepoljoprivredne aktivnosti u ruralnim područjima:
i.
početno gospodarsko stanje osobe ili mikro ili malog poduzeća koje podnosi zahtjev za potporu;
ii.
ključne točke i ciljeve za razvoj novih djelatnosti osobe ili poljoprivrednoga gospodarstva ili mikro ili malog poduzeća;
iii.
pojedinosti o mjerama potrebnima za razvoj djelatnosti osobe ili poljoprivrednoga gospodarstva ili mikro ili malog poduzeća kao što su pojedinosti o ulaganjima, osposobljavanju, savjetovanju;
(c)
u slučaju potpore za započinjanje poslovanja za razvoj malih poljoprivrednih gospodarstava:
i.
početno stanje poljoprivrednoga gospodarstva i
ii.
pojedinosti djelovanja, uključujući i one koji se odnose na ekološku održivost i učinkovitost resursa, kojim bi se podržalo ostvarivanje gospodarske održivosti, kao što su ulaganja, osposobljavanje, suradnja.
2. Države članice određuju pragove iz članka 19. stavka 4. trećeg podstavka Uredbe (EU) br. 1305/2013 s obzirom na proizvodni potencijal poljoprivrednoga gospodarstva, koji se mjeri prema standardnom rezultatu, kako je utvrđeno u članku 5. Uredbe Komisije (EZ) br. 1242/2008 (14), ili prema drugoj istovjetnoj vrijednosti.
Članak 6.
Pošumljavanje i stvaranje šumskih područja
Sljedeći minimalni zahtjevi zaštite okoliša primjenjuju se u kontekstu pošumljavanja i mjere stvaranja šuma iz članka 22. Uredbe (EU) br. 1305/2013:
(a)
pri odabiru vrsta za sadnju, područja i metoda koje će se koristiti izbjegava se neprikladno pošumljavanje osjetljivih staništa poput tresetišta i močvarnih područja te negativne utjecaje na područja visoke ekološke vrijednosti uključujući poljoprivredne površine velike prirodne vrijednosti. U područjima određenima kao područja Natura 2000 prema Direktivi Vijeća 92/43/EEZ (15) i Direktivi 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (16) dopušteno je samo pošumljavanje koje je u skladu s ciljevima upravljanja predmetnim područjima i koje je odobrilo tijelo države članice nadležno za provedbu mreže Natura 2000;
(b)
pri odabiru vrsta i sorti, ekotipova i podrijetla stabala vodi se računa o potrebi za otpornošću na klimatske promjene i prirodne katastrofe te o biotičkom, pedološkom i hidrološkom stanju predmetnog područja kao i o potencijalnom invazivnom karakteru vrsta u lokalnim uvjetima kako ih definiraju države članice. Od korisnika se zahtijeva zaštita i briga za šumu barem tijekom razdoblja za koje je plaćena premija za izgubljene poljoprivredne prihode i održavanje. To prema potrebi uključuje njegu sastojine, prorjeđivanje ili ispašu u interesu budućeg razvoja šume i reguliranje sukobljavanja s travnastim biljem te izbjegavanje prekomjernog rasta niskog raslinja sklonog zapaljenju. U pogledu brzorastućih vrsta, države članice određuju minimalno i maksimalno vrijeme prije sječe. Minimalno vrijeme ne smije biti kraće od 8 godina, a maksimalno vrijeme ne smije prelaziti 20 godina;
(c)
u slučajevima kada se zbog teških okolišnih ili klimatskih uvjeta, uključujući uništavanje okoliša, ne očekuje da bi sadnja višegodišnjih drvenastih vrsta dovela do uspostave šumskog pokrova kako je definirano primjenjivim nacionalnim zakonodavstvom, država članica može dozvoliti korisniku da uspostavi neki drugi drvenasti vegetacijski pokrov. Korisnik osigurava istu razinu brige i zaštitu jednaku onoj koja je primjenjiva na šume;
(d)
u slučaju aktivnosti pošumljavanja koje dovode do stvaranja šuma čija veličina prelazi određenu granicu koju određuju države članice aktivnost uključuje:
i.
isključivu sadnje ekološki prilagođenih vrsta i/ili vrsta otpornih na klimatske promjene u predmetnom bio-geografskom području za koje se procjenom utjecaja pokazalo da ne predstavljaju prijetnju za usluge bioraznolikosti i ekosustava niti imaju negativan utjecaj na zdravlje ljudi; ili
ii.
mješavinu drvenastih vrsta koja uključuje:
-
najmanje 10 % širokolisnih stabala po površini, ili
-
najmanje tri drvenaste vrste ili sorte pri čemu ona najmanje brojna pokriva barem 10 % površine.
Članak 7.
Poljoprivreda, okoliš i klima
1. Obveze preuzete na temelju agrookolišno-klimatske mjere iz članka 28. Uredbe (EU) br. 1305/2013 o prelasku na ekstenzivno stočarstvo moraju biti u skladu barem sa sljedećim uvjetima:
(a)
upravljanje i održavanje cijele pašnjačke površine na gospodarstvu obavlja se tako da ne dođe do pretjeranog napasivanja ili premale iskorištenosti pašnjaka;
(b)
gustoća stoke određuje se uzimajući u obzir sve pašne životinje koje se drže na poljoprivrednom gospodarstvu ili, ako se radi o obvezi ograničenja ispiranja hranjiva, sve životinje koje se drže na poljoprivrednom gospodarstvu, a koje su bitne za predmetnu obvezu.
2. Obveze preuzete na temelju agrookolišno-klimatske mjere iz članka 28. Uredbe (EU) br. 1305/2013 o uzgoju lokalnih pasmina koje su u opasnosti od nestanka iz poljoprivredne djelatnosti ili očuvanja biljnih genetskih resursa pod prijetnjom genetske erozije zahtijevaju:
(a)
uzgoj domaćih životinja koje su lokalne pasmine, genetski prilagođene jednom ili više tradicionalnih sustava proizvodnje ili okolišu u zemlji, a koje su u opasnosti od nestanka iz poljoprivredne djelatnosti; ili
(b)
očuvanje biljnih genetskih resursa koji su se prirodno prilagodili lokalnim i regionalnim uvjetima i kojima prijeti genetska erozija.
Sljedeće vrste životinja na gospodarstvu prihvatljive su za potporu:
(a)
goveda;
(b)
ovce;
(c)
koze;
(d)
kopitari;
(e)
svinje;
(f)
ptice.
3. Smatra se da su lokalne pasmine u opasnosti od nestanka iz poljoprivredne djelatnosti ako su ispunjeni sljedeći zahtjevi:
(a)
naveden je broj predmetnih rasplodnih ženki na nacionalnoj razini;
(b)
taj broj i status ugroženosti navedenih pasmina potvrdilo je propisno priznato relevantno znanstveno tijelo;
(c)
propisno priznato relevantno znanstveno tijelo vodi i ažurira matične knjige i uzgojne upisnike za predmetnu pasminu;
(d)
predmetna tijela posjeduju vještine i znanja potrebna za utvrđivanje životinja ugroženih pasmina.
Informacije o ispunjenju tih zahtjeva uključuje se u program ruralnog razvoja.
4. Biljni genetski resursi kojima prijeti genetska erozija smatraju se u opasnosti od genetske erozije pod uvjetom da se u program ruralnog razvoja uvrste dostatni dokazi o genetskoj eroziji koji se temelje na znanstvenim rezultatima i na pokazateljima koji ukazuju na smanjenje autohtonih/primitivnih lokalnih sorti, raznolikost njihove populacije i, prema potrebi, promjena u prevladavajućoj poljoprivrednoj praksi na lokalnoj razini.
5. Aktivnosti obuhvaćene vrstama agrookolišno-klimatskih obveza iz stavaka od 1. do 4. ovog članka nisu prihvatljive za potporu na temelju članka 28. stavka 9. Uredbe (EU) br. 1305/2013.
Članak 8.
Očuvanje genetskih resursa u poljoprivredi i šumarstvu
1. Za potrebe ovog članka primjenjuju se sljedeće definicije:
(a)
„očuvanje in situ” u poljoprivredi znači očuvanje genetskog materijala u ekosustavu i prirodnim staništima te održavanje i obnavljanje vrsta ili divljih pasmina sposobnih za opstanak u njihovu prirodnom okruženju, a u slučaju udomaćenih životinjskih pasmina ili uzgojenih biljnih vrsta, u kultiviranom okruženju u kojemu su razvile svoja specifična svojstva;
(b)
„očuvanje in situ” u šumarstvu znači očuvanje genetskog materijala u ekosustavu i prirodnim staništima te održavanje i obnavljanje vrsta sposobnih za opstanak u njihovu prirodnom okruženju;
(c)
„očuvanje na poljoprivrednom gospodarstvu ili šumarskom gospodarstvu” znači očuvanje in situ i razvoj na razini poljoprivrednog gospodarstva ili šumarskoga gospodarstva;
(d)
„očuvanje ex situ” znači očuvanje genetskog materijala za poljoprivredu ili šumarstvo izvan njegova prirodnog staništa;
(e)
„zbirka ex situ” znači zbirka genetskog materijala za poljoprivredu ili šumarstvo koji se čuva izvan njegova prirodnog staništa.
2. Aktivnosti za očuvanje genetskih resursa u poljoprivredi i šumarstvu koje su prihvatljive za potporu na temelju članka 28. stavka 9. i članka 34. stavka 4. Uredbe (EU) br. 1305/2013 uključuju sljedeće:
(a)
ciljano djelovanje: mjere kojima se promiče in situ i ex situ očuvanje, karakterizacija, skupljanje i korištenje genetskih resursa u poljoprivredi, uključujući uspostavljanje internetskog popisa genetskih resursa koji se trenutno čuvaju in situ, uključujući čuvanje na poljoprivrednom gospodarstvu ili na šumarskom gospodarstvu i zbirki ex situ te baza podataka;
(b)
usklađeno djelovanje: mjere kojima se promiče razmjena informacija među nadležnim organizacijama država članica s ciljem očuvanja, karakterizacije, skupljanja i korištenja genetskih resursa u poljoprivredi ili šumarstvu Unije;
(c)
prateće aktivnosti: mjere informiranja, pružanja informacija i savjetovanja u kojima sudjeluju nevladine organizacije i druge zainteresirane strane te izobrazba i pripremanje tehničkih izvješća.
Članak 9.
Sprečavanje dvostrukog financiranja poljoprivrednih praksi kojima se pogoduje klimi i okolišu te jednakovrijednih praksi
1. Za potrebe potpora na temelju članka 28. stavka 6., članka 29. stavka 4. i članka 30. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1305/2013, pri obračunu tih plaćanja uzimaju se u obzir samo dodatni troškovi i/ili izgubljeni prihodi povezani s obvezama koji prelaze okvire odgovarajućih obveznih praksi na temelju članka 43. Uredbe (EU) br. 1307/2013.
2. Kada je agrookolišno-klimatska obveza na temelju članka 28. Uredbe (EU) br. 1305/2013 za prakse iz točaka 3. i 4. odjeljka I. i točke 7. odjeljka III. Priloga IX. Uredbi (EU) br. 1307/2013 i za sve daljnje prakse dodane u taj Prilog prijavljena u skladu s pravilima članka. 43. stavka 8. Uredbe (EU) br. 1307/2013 kao istovjetna jednoj ili više praksi uspostavljenih na temelju članka 43. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1307/2013, plaćanje za agrookolišno-klimatsku obvezu na temelju članka 28. stavka 6. Uredbe (EU) br. 1305/2013 umanjuje se za paušalni iznos koji je jednak dijelu plaćanja za ozelenjivanje u državi članici ili regiji za svaku praksu ozelenjivanja kako je utvrđena u skladu s člankom 43. stavkom 12. točkom (c) Uredbe (EU) br. 1307/2013.
Članak 10.
Dobrobit životinja
Obvezama u pogledu dobrobiti životinja koje su prihvatljive za potporu na temelju članka 33. Uredbe (EU) br. 1305/2013 osiguravaju se poboljšani standardi proizvodnih metoda u jednom od sljedećih područja:
(a)
voda, hrana i skrb za životinje u skladu s prirodnim potrebama uzgoja životinja;
(b)
uvjeti smještaja, kao što su povećan raspoloživi prostor, podne površine, obogaćenje materijala, prirodno svjetlo;
(c)
pristup ispustu;
(d)
prakse u kojima se izbjegava sakaćenje i/ili kastracija životinja ili predviđa korištenje anestetika, analgezije i protuupalnih lijekova ili imunokastracije u određenim slučajevima kada su sakaćenje ili kastracija životinja nužni.
Članak 11.
Suradnja
1. Potporom za uspostavu i razvoj kratkih lanaca opskrbe, kako je navedeno u članku 35. stavku 2. točki (d) Uredbe (EU) br. 1305/2013 obuhvaćeni su isključivo lanci opskrbe u koje je uključen samo jedan posrednik između poljoprivrednika i potrošača.
2. Potporom za uspostavu i razvoj lokalnih tržišta, kako je navedeno u članku 35. stavku 2. točki (d) Uredbe (EU) br. 1305/2013 obuhvaćena su tržišta za koja:
(a)
program ruralnog razvoja utvrđuje radijus u kilometrima od poljoprivrednog gospodarstva podrijetla proizvoda, unutar kojega se moraju odvijati aktivnosti prerade i prodaje krajnjem potrošaču; ili
(b)
program ruralnog razvoja predviđa opravdanu zamjensku definiciju.
3. Za potrebe aktivnosti za koje se odobrava potpora na temelju članka 35. stavka 2. točke (c) Uredbe (EU) br. 1305/2013, „mali gospodarski subjekt” znači mikropoduzeće kako je definirano u Preporuci Komisije 2003/361/EZ (17) ili fizička osoba koja ne obavlja gospodarsku djelatnost u trenutku podnošenja zahtjeva za potporu.
4. Aktivnosti promidžbe iz članka 35. stavka 2. točke (e) Uredbe (EU) br. 1305/2013 prihvatljive su za potporu samo u vezi kratkih lanaca opskrbe i lokalnih tržišta koji ispunjavaju zahtjeve utvrđene u stavcima 1. i 2. ovog članka.
Članak 12.
Komercijalni krediti za uzajamne fondove
U slučaju kada je izvor sredstava za novčanu naknadu koja se isplaćuje iz uzajamnih fondova iz članaka 38. i 39. Uredbe (EU) br. 1305/2013 komercijalni kredit, trajanje kredita mora biti između jedne i pet godina.
Članak 13.
Ulaganja
Za potrebe članka 45. Uredbe (EU) br. 1305/2013:
(a)
u slučaju leasinga, ostali troškovi povezani s ugovorom o leasingu poput marže najmodavca, troškovi refinanciranja kredita, režijski troškovi i osiguranje nisu prihvatljivi izdaci;
(b)
države članice u svojim programima ruralnog razvoja utvrđuju uvjete pod kojima se kupnja rabljene opreme može smatrati prihvatljivim izdacima;
(c)
države članice zahtijevaju poštovanje minimalnih standarda energetske učinkovitosti za ulaganja u infrastrukturu obnovljivih izvora energije, financirana iz potpora koja uključuju potrošnju ili proizvodnju energije, ako takvi standardi postoje na nacionalnoj ili međunarodnoj razini;
(d)
ulaganja u postrojenja čija je primarna svrha proizvodnja električne energije od biomase prihvatljiva su za potporu samo u slučaju korištenja minimalnog postotka toplinske energije koji određuju države članice;
(e)
države članice utvrđuju pragove za maksimalne udjele žitarica i ostalih kultura bogatih škrobom, šećera i uljane kulture koje se koriste za proizvodnju bioenergije, uključujući biogoriva, za različite vrste postrojenja. Potpora projektima za bioenergiju ograničava se bioenergiju koja ispunjava primjenjive kriterije održivosti utvrđene u zakonodavstvu Unije, uključujući članak 17. stavke 2. do 6. Direktive 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (18). U tom kontekstu u stratešku procjenu utjecaja na okoliš programa ruralnog razvoja uključuje se opća procjena.
Članak 14.
Konverzija ili prilagodba obveza
1. Države članice mogu odobriti konverziju jedne obveze na temelju članaka 28., 29., 33. ili 34. Uredbe (EU) br. 1305/2013 u neku drugu obvezu tijekom razdoblja njezine izvedbe pod uvjetom da su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:
(a)
konverzija je od značajne koristi za okoliš ili dobrobit životinja;
(b)
postojeća je obveza znatno osnažena;
(c)
odobreni program ruralnog razvoja uključuje predmetne obveze.
Nova se obveza provodi tijekom čitavog razdoblja navedenog u relevantnoj mjeri bez obzira na razdoblje tijekom kojeg je već provođena izvorna obveza.
2. Države članice mogu dopustiti prilagodbu obveza na temelju članaka 28., 29., 33. i 34. Uredbe (EU) br. 1305/2013 tijekom razdoblja u kojem se primjenjuju, pod uvjetom da odobreni program ruralnog razvoja predviđa mogućnost takve prilagodbe i da je prilagodba valjano utemeljena s obzirom na postizanje ciljeva izvorne obveze.
Korisnik ispunjava prilagođenu obvezu tijekom ostatka trajanja izvorne obveze.
Prilagodbe mogu biti i u obliku produljenja trajanja obveze.
Članak 15.
Situacije u kojima se ne zahtijeva povrat
1. Ako korisnik poveća površinu gospodarstva tijekom razdoblja trajanja obveze koja je bila uvjet za odobrenje potpore, države članice mogu predvidjeti proširenje obveze kako bi obuhvatila dodatnu površinu tijekom ostatka razdoblja trajanja obveze ili zamjenu izvorne obveze novom. Isto vrijedi i u slučaju povećanja površine koju obuhvaća obveza unutar samoga gospodarstva.
2. Obveza se može proširiti kako bi obuhvatila dodatnu površinu kako je navedeno u stavku 1. samo pod sljedećim uvjetima:
(a)
ona služi ispunjenju cilja zaštite okoliša kojem je obveza namijenjena;
(b)
opravdana je u smislu prirode obveze, duljine trajanja ostatka razdoblja i veličine dodatne površine;
(c)
ne smanjuje učinkovitost provjera u svrhu osiguranja usklađenosti s uvjetima za odobravanje potpore.
Izvorno trajanje obveze mora se poštovati.
3. Moguće je uvesti novu obvezu kao zamjenu za postojeću obvezu kako je navedeno u stavku 1. pod uvjetom da ona obuhvaća cijelu predmetnu površinu i da njezini uvjeti nisu manje zahtjevni od uvjeta izvorne obveze.
U slučaju zamjene izvorne obveze novom obvezom, nova se obveza provodi tijekom cijelog razdoblja navedenog u odgovarajućoj mjeri bez obzira na razdoblje tijekom kojeg se već provodila izvorna obveza.
POGLAVLJE III.
PRIJELAZNE ODREDBE
Članak 16.
Prihvatljivost rashoda
1. Izdaci povezani sa zakonskim obvezama prema korisnicima, preuzetima tijekom programskog razdoblja 2007. -2013. na temelju mjera iz članaka 52. i 63. Uredbe (EZ) br. 1698/2005, prihvatljivi su za doprinos iz EPFRR-a u programskom razdoblju 2014. -2020. za plaćanja koja se vrše:
(a)
između 1. siječnja 2014. i 31. prosinca 2015., ako je financijska alokacija za predmetnu mjeru predmetnog programa donesenog u skladu s Uredbom (EZ) br. 1698/2005 već potrošena;
(b)
nakon 31. prosinca 2015.
2. Izdaci iz stavka 1. prihvatljivi su za doprinos iz EPFRR-a u programskom razdoblju 2014. -2020. pod sljedećim uvjetima:
(a)
predmetni je izdatak predviđen u odgovarajućem programu ruralnog razvoja za programsko razdoblje 2014. -2020.;
(b)
primjenjuje se stopa doprinosa iz EPFRR-a u odnosu na odgovarajuću mjeru iz Uredbe (EU) br. 1305/2013 kako je utvrđeno u Prilogu I. ovoj Uredbi;
(c)
države članice osiguravaju da su odgovarajuće prijelazne aktivnosti jasno određene u njihovim sustavima upravljanja i kontrole.
Članak 17.
Hrvatska
1. Izdaci povezani sa zakonskim obvezama prema korisnicima u Hrvatskoj, preuzetima na temelju programa Instrumenta pretpristupne pomoći za ruralni razvoj (IPARD), za aktivnosti na temelju mjera iz članka 171. stavka 3. točke (b) i stavka 4. točaka (a) i (b) Uredbe Komisije (EZ) br. 718/2007 (19), prihvatljivi su za doprinos iz EPFRR-a u programskom razdoblju 2014. -2020. za plaćanja koja se vrše:
(a)
između 1. siječnja 2014. i 31. prosinca 2016., ako je financijska alokacija za predmetnu mjeru predmetnog programa usvojenog u skladu s Uredbom (EZ) br. 718/2007 već potrošena;
(b)
nakon 31. prosinca 2016.
2. Izdaci iz stavka 1. prihvatljivi su za doprinos iz EPFRR-a u programskom razdoblju 2014. -2020. pod sljedećim uvjetima:
(a)
predmetni je izdatak predviđen u odgovarajućem programu ruralnog razvoja za programsko razdoblje 2014. -2020.;
(b)
primjenjuje se stopa doprinosa iz EPFRR-a u odnosu na odgovarajuću mjeru iz Uredbe (EU) br. 1305/2013 kako je utvrđeno u Prilogu II. ovoj Uredbi;
(c)
Hrvatska osigurava da su odgovarajuće prijelazne aktivnosti jasno određene u njezinim sustavima za upravljanje i kontrolu.
3. Izdaci nastali nakon 31. prosinca 2013. povezani s aktivnostima potrebnima za zatvaranje IPARD programa i ex post evaluaciju kako je navedeno u članku 191. Uredbe (EZ) br. 718/2007 prihvatljivi su za potporu iz EPFRR-a iz komponente za tehničku pomoć programa u programskom razdoblju 2014. -2020., pod uvjetom da program sadržava odredbu o takvom izdatku.
Članak 18.
Ex post evaluacija
1. Izvješće o ex post evaluaciji iz članka 86. stavka 5. Uredbe (EZ) br. 1698/2005 podnosi se Komisiji do 31. prosinca 2016.
2. Sažetak ex post evaluacija iz članka 87. Uredbe (EZ) br. 1698/2005 dovršava se najkasnije do 31. prosinca 2017.
POGLAVLJE IV.
ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 19.
Stavljanje izvan snage
Uredba (EZ) br. 1974/2006 stavlja se izvan snage.
Nastavlja se primjenjivati na aktivnosti koje se provode u skladu s programima koje je Komisija odobrila na temelju Uredbe (EZ) br. 1698/2005 prije 1. siječnja 2014.
Članak 20.
Stupanje na snagu i primjena
Ova Uredba stupa na snagu na dan njezine objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od 1. siječnja 2014.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 11. ožujka 2014.