KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1307/2014
af 8. december 2014
om fastlæggelse af kriterier og geografisk udstrækning for græsarealer med høj biodiversitet med henblik på anvendelse af artikel 7b, stk. 3, litra c), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/70/EF om kvaliteten af benzin og dieselolie og artikel 17, stk. 3, litra c), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/70/EF af 13. oktober 1998 om kvaliteten af benzin og dieselolie og om ændring af Rådets direktiv 93/12/EØF (1) som ændret ved direktiv 2009/30/EF (2), særlig artikel 7b, stk. 3, litra c), andet afsnit,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF af 23. april 2009 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder og om ændring og senere ophævelse af direktiv 2001/77/EF og 2003/30/EF (3), særlig artikel 17, stk. 3, litra c), andet afsnit og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Direktiv 98/70/EF og 2009/28/EF fastsætter, at biobrændstoffer og flydende biobrændsler kun kan medregnes i forhold til de opstillede mål, og at erhvervsdrivende kun kan modtage offentlig støtte, hvis de opfylder de bæredygtighedskriterier, der er fastsat ved disse direktiver. Som led i denne ordning kan biobrændstoffer og flydende biobrændsler kun medregnes i forhold til de opstillede mål eller modtage offentlig støtte, hvis de ikke er fremstillet af råstoffer, der hidrører fra arealer, der i eller efter januar 2008 var græsarealer med høj biodiversitet, medmindre det i forbindelse med ikke-naturlige græsarealer med høj biodiversitet kan dokumenteres, at det er nødvendigt at høste råstoffet for at kunne opretholde græsarealstatus.
(2)
Artikel 17, stk. 3, litra c), sidste afsnit, i direktiv 2009/28/EF og artikel 7b, stk. 3, litra c), sidste afsnit, i direktiv 98/70/EF kræver, at Kommissionen fastlægger kriterier og geografisk udstrækning til bestemmelse af, hvilke typer græsarealer der kan betegnes som græsarealer med høj biodiversitet i henhold til artikel 7b, stk. 3, litra c), i direktiv 98/70/EF og artikel 17, stk. 3, litra c), i direktiv 2009/28/EF.
(3)
Græsarealer med høj biodiversitet varierer fra den ene klimazone til den anden og kan bl.a. være heder, græsningsarealer, enge, savanner, stepper, kratområder, tundra og prærier. Disse områder har forskellige karakteristika, f.eks. med hensyn til omfanget af trædække og græsning og slåning. I forbindelse med artikel 7b, stk. 3, litra c), i direktiv 98/70/EF og artikel 17, stk. 3, litra c), i direktiv 2009/28/EF bør græsarealer derfor defineres bredt.
(4)
Direktiv 98/70/EF og 2009/28/EF skelner mellem naturlige og ikke-naturlige græsarealer med høj biodiversitet og fastsætter definitioner for begge typer. Der bør derfor inddrages driftskriterier i disse definitioner. I forbindelse med denne forordning bør forringede græsarealer betragtes som arealer med reduceret biodiversitet.
(5)
Efterlevelse af artikel 7b, stk. 3, litra c), i direktiv 98/70/EF og artikel 17, stk. 3, litra c), i direktiv 2009/28/EF kontrolleres i overensstemmelse med artikel 7c, stk. 1 og 3, i direktiv 98/70/EF og artikel 18, stk. 1 og 3, i direktiv 2009/28/EF.
(6)
På internationalt plan foreligger der ikke omfattende oplysninger om den geografiske udstrækning af græsarealer med høj biodiversitet. Denne forordning fastlægger derfor kun den geografiske udstrækning for de græsarealer med høj biodiversitet, for hvilke der allerede foreligger oplysninger.
(7)
De foranstaltninger, der er fastsat ved denne forordning, er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget om biobrændstoffers og flydende biobrændslers bæredygtighed, som er nedsat ved artikel 25, stk. 2, i direktiv 2009/28/EF -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Med henblik på anvendelse af artikel 7b, stk. 3, litra c), i direktiv 98/70/EF og artikel 17, stk. 3, litra c), i direktiv 2009/28/EF fastsættes følgende kriterier og definitioner:
1) »græsarealer«l: andøkosystemer, der er domineret af græs- eller buskvækst i en sammenhængende periode på mindst fem år. Det omfatter enge og græsningsarealer, der anvendes til høproduktion, men omfatter ikke jorder, der anvendes til andre afgrøder, og landbrugsarealer, der midlertidigt er braklagt. Det omfatter heller ikke sammenhængende skovarealer, jf. artikel 17, stk. 4, litra b), i direktiv 2009/28/EF, medmindre disse er skovlandbrugssystemer, hvor træerne forvaltes sammen med afgrøder eller animalsk landbrugsproduktion. Når græs- eller buskvæksten er dominerende, vil det sige, at den tilsammen dækker et større areal end det areal, der er dækket af trækroner
2) »menneskelig intervention«: planmæssig græsning, slåning, beskæring, høst eller afbrænding
3) »naturlige græsarealer med høj biodiversitet«: græsarealer, der:
a)
forbliver græsarealer uden menneskelig intervention, og
b)
opretholder sammensætningen af naturlige arter og økologiske karakteristika og processer
4) »ikke-naturlige græsarealer med høj biodiversitet«: græsarealer, der:
a)
ophører med at være græsarealer uden menneskelig intervention, og
b)
ikke forringes, dvs. at de ikke er karakteriseret ved langvarigt tab af biodiversitet på grund af f.eks. meget intensiv græsning, mekanisk beskadigelse af vegetationen, jorderosion eller forringelse af jordkvalitet, og
c)
er rige på arter, dvs. at de udgør:
i)
levesteder af væsentlig betydning for kritisk truede, truede eller sårbare arter, som er opført på rødlisten over truede arter fra Den Internationale Naturbevaringssammenslutning eller andre lister med et lignende formål for arter eller levesteder, der er omhandlet i national lovgivning eller anerkendt af en kompetent national myndighed i råstoffets oprindelsesland, eller
ii)
levesteder af væsentlig betydning for endemiske arter eller arter med begrænset forekomst, eller
iii)
levesteder af væsentlig betydning for en given arts genetiske diversitet, eller
iv)
levesteder af væsentlig betydning for globalt set væsentlige koncentrationer af migrerende arter eller arter der lever i flokke, eller
v)
stærkt truede eller enestående økosystemer med væsentlig regional eller national betydning.
Artikel 2
Med forbehold af artikel 3 er græsarealer med følgende geografiske udstrækning i Den Europæiske Union altid at betragte som græsarealer med høj biodiversitet:
1)
de levesteder, der er opført i bilag I til Rådets direktiv 92/43/EØF (4)
2)
levesteder af væsentlig betydning for dyre- og plantearter af fællesskabsbetydning, som er opført i bilag II og IV til direktiv 92/43/EØF, og
3)
levesteder af væsentlig betydning for vilde fuglearter, der er opført i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF (5).
Græsarealer med høj biodiversitet i Den Europæiske Union er ikke begrænset til de geografiske udstrækninger, der er omhandlet i punkt 1, 2 og 3 i denne artikel. Andre græsarealer kan opfylde de kriterier for græsarealer med høj biodiversitet, der er fastsat i artikel 1.
Artikel 3
Hvor det dokumenteres, at høst af råstoffer, er nødvendig for at opretholde græsarealstatus, er der ikke behov for at fremlægge yderligere dokumentation for efterlevelse af artikel 7b, stk. 3, litra c), nr. ii), i direktiv 98/70/EF og artikel 17, stk. 3, litra c), nr. ii), i direktiv 2009/28/EF.
Artikel 4
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 1. oktober 2015.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i medlemsstaterne i overensstemmelse med traktaterne.
Udfærdiget i Bruxelles, den 8. december 2014.
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1307/2014
оd 8. prosinca 2014.
o definiranju kriterija i geografskih razmjera visoko bioraznolikih travnjaka za potrebe članka 7.b stavka 3. točke (c) Direktive 98/70/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o kakvoći benzinskih i dizelskih goriva i članka 17. stavka 3. točke (c) Direktive 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Direktivu 98/70/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 1998. o kakvoći benzinskih i dizelskih goriva i izmjeni Direktive Vijeća 93/12/EEZ (1) kako je izmijenjena Direktivom 2009/30/EZ (2), a posebno njezin članak 7.b stavak 3. točku (c) drugi podstavak,
uzimajući u obzir Direktivu 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora te o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage direktiva 2001/77/EZ i 2003/30/EZ (3), a posebno njezin članak 17. stavak 3. točku (c) drugi podstavak,
budući da:
(1)
Direktivama 98/70/EZ i 2009/28/EZ utvrđuje se da se biogoriva i tekuća biogoriva mogu ubrojiti samo u utvrđene ciljeve te da nositelji gospodarske djelatnosti mogu koristiti državne potpore samo ako udovolje kriterijima održivosti utvrđenima u tim direktivama. Kao dio ovog programa, biogoriva i tekuća biogoriva mogu se ubrojiti u ciljeve ili koristiti državne potpore u slučaju kada ne potječu iz sirovina dobivenih iz zemlje koje su u siječnju 2008. ili nakon tog datuma bile visoko bioraznoliki travnjaci, osim ako u slučaju neprirodnih visoko bioraznolikih travnjaka postoji dokaz da je proizvodnja sirovina nužna za očuvanje statusa travnjaka.
(2)
Člankom 17. stavkom 3. točkom (c) posljednjim podstavkom Direktive 2009/28/EZ i člankom 7.b stavkom 3. točkom (c) posljednjim podstavkom Direktive 98/70/EZ zahtijeva se da Komisija utvrdi kriterije i geografske razmjere kako bi se odredilo koji travnjaci su visoko bioraznoliki travnjaci prema članku 7.b stavku 3. točki (c) Direktive 98/70/EZ i člankom 17. stavkom 3. točkom (c) Direktive 2009/28/EZ.
(3)
Visoko bioraznoliki travnjaci razlikuju se među klimatskim zonama te mogu uključivati, među ostalim, vrištine, pašnjake, livade, savane, stepe, šikare, tundre i prerije. Ta područja razvijaju različite osobine koje su na primjer povezane s razinom pokrivenosti drvećem i intenzitetom pašnjaka i sjenokoša. Stoga je, za potrebe članka 7.b stavka 3. točke (c) Direktive 98/70/EZ i članka 17. stavka 3. točke (c) Direktive 2009/28/EZ, prikladno koristiti se širokom definicijom travnjaka.
(4)
Direktivama 98/70/EZ i 2009/28/EZ razlikuju se prirodni i neprirodni visoko bioraznoliki travnjaci i definiraju se oba pojma. Prikladno je stoga uključiti operativne kriterije u ove definicije. Prikladno je, u svrhu ove Uredbe, smatrati oslabljene travnjake osiromašenima u smislu bioraznolikosti.
(5)
Sukladnost s člankom 7.b stavkom 3. točkom (c) Direktive 98/70/EZ i člankom 17. stavkom 3. točkom (c) Direktive 2009/28/EZ potvrđena je u skladu s člankom 7.c stavcima 1. i 3. Direktive 98/70/EZ i člankom 18. stavcima 1. i 3. Direktive 2009/28/EZ.
(6)
Sveobuhvatne informacije o geografskim razmjerima visoko bioraznolikih travnjaka nisu dostupne na međunarodnoj razini. Ovom Uredbom pružaju se stoga geografski razmjeri samo za visoko bioraznolike travnjake za koje su informacije već dostupne.
(7)
Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za održivost pogonskih biogoriva i drugih tekućih biogoriva uspostavljenog člankom 25. stavkom 2. Direktive 2009/28/EZ,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Za potrebe članka 7.b stavka 3. točke (c) Direktive 98/70/EZ i članka 17. stavka 3. točke (c) Direktive 2009/28/EZ primjenjuju se sljedeći kriteriji i definicije:
1.
„travnjak” znači kopneni ekosustavi u kojima prevladava zeljasta ili grmovita vegetacija najmanje pet godina kontinuirano. Uključuje livade ili pašnjake koji se obrađuju za sijeno, ali isključuje tlo koje se obrađuje za proizvodnju usjeva te obradivo tlo koje je privremeno na ugaru. Nadalje isključuje trajno pošumljena područja kako su definirana člankom 17. stavkom 4. točkom (b) Direktive 2009/28/EZ osim ako se radi o poljoprivredno-šumarskim sustavima koji uključuju sustave korištenja tla u kojima se stablima upravlja zajedno s usjevima ili sustavima proizvodnje životinja u poljoprivrednom okružju. Prevladavanje zeljaste ili grmovite vegetacije znači da je njihov kombinirani biljni pokrov veći od zastora krošnji drveća;
2.
„ljudska intervencija” znači upravljana ispaša, košnja, rezanje, žetva ili paljenje;
3.
„prirodan visoko bioraznoliki travnjak” znači travnjak koji:
(a)
bi i dalje bio travnjak kada bi izostala ljudska intervencija; i
(b)
održava sastav prirodnih vrsta i ekoloških obilježja i procesa;
4.
„neprirodan visoko bioraznoliki travnjak” znači travnjak koji:
(a)
bi prestao biti travnjak kada bi izostala ljudska intervencija; i
(b)
nije oslabljen, odnosno nema obilježja dugoročnog gubitka bioraznolikosti zbog, na primjer, prekomjerne ispaše, mehaničke štete vegetacije, erozije tla ili gubitka kvalitete tla; i
(c)
bogat je vrstama, odnosno:
i.
važno je stanište kritično ugroženih, ugroženih ili osjetljivih vrsta prema Crvenom popisu ugroženih vrsta Međunarodnog saveza za zaštitu prirode ili drugim popisima sa sličnim ciljem za vrste ili staništa utvrđena u nacionalnom zakonodavstvu ili koje je priznalo nadležno nacionalno tijelo u zemlji podrijetla sirovine; ili
ii.
iznimno je važno stanište endemskih vrsta ili vrsta ograničenih razmjera; ili
iii.
iznimno je važno stanište genetske raznolikosti unutar istih vrsta; ili
iv.
iznimno je važno stanište globalno značajnih koncentracija migracijskih vrsta ili skupnih vrsta; ili
v.
važan je na regionalnoj ili nacionalnoj razini ili je visoko ugrožen ili jedinstven ekosustav.
Članak 2.
Ne dovodeći u pitanje članak 3. travnjaci u sljedećim geografskim razmjerima Europske unije uvijek se smatraju visoko bioraznolikim travnjacima:
1.
staništa navedena u Prilogu I. Direktivi Vijeća 92/43/EEZ (4);
2.
staništa od iznimne važnosti za životinjske i biljne vrste u interesu Unije navedene u Prilogu II. i IV. Direktivi 92/43/EEZ;
3.
staništa od iznimne važnosti za vrste divljih ptica navedene u Prilogu I. Direktivi 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (5).
Visoko bioraznoliki travnjaci u Europskoj uniji nisu ograničeni na geografske razmjere iz stavaka 1., 2. i 3. ovog članka. Ostali travnjaci mogli bi ispuniti kriterije visoko bioraznolikih travnjaka iz članka 1.
Članak 3.
U slučaju kada postoje dokazi da je proizvodnja sirovina nužna za očuvanje statusa travnjaka, nije potrebno dostaviti daljnji dokaz koji pokazuje sukladnost s člankom 7.b stavkom 3. točkom (c)(ii) Direktive 98/70/EZ i člankom 17. stavkom 3. točkom (c)(ii) Direktive 2009/28/EZ.
Članak 4.
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od 1. listopada 2015.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.
Sastavljeno u Bruxellesu 8. prosinca 2014.