EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 99/2013
af 15. januar 2013
om det europæiske statistiske program 2013-2017
(Tekst af relevans for EØS og for Schweiz)
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 338, stk. 1,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
efter den almindelige lovgivningsprocedure (1), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Solide empiriske data og statistikker er absolut afgørende for at måle fremskridt og vurdere effektiviteten af Unionens politikker og programmer, særlig inden for rammerne af Europa 2020-strategien, der blev fremlagt i Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 med titlen »Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst« (Europa 2020-strategien).
(2)
I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 223/2009 af 11. marts 2009 om europæiske statistikker (2) bør der fastlægges et flerårigt europæisk statistisk program (»flerårigt program«), som danner grundlag for finansiering af Unionens aktioner.
(3)
I henhold til forordning (EF) nr. 223/2009 bør det flerårige program fastlægge rammerne for udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker samt hovedområderne og målsætningerne for de planlagte aktioner for en periode på højst fem år. Det bør opstille prioriteter vedrørende informationsbehovet med henblik på at gennemføre Unionens aktiviteter. Disse behov bør holdes op mod de ressourcer, der er nødvendige på europæisk og nationalt plan for at tilvejebringe de nødvendige statistikker, og mod svarbyrden og respondenternes dermed forbundne udgifter, idet der skal være særlig fokus på omkostningseffektivitet.
(4)
Udviklingen, udarbejdelsen og formidlingen af europæiske statistikker inden for lovgivningsrammen for det flerårige program bør gennemføres via nært og koordineret samarbejde inden for det europæiske statistiske system (ESS) mellem Unionens statistikmyndighed, som er Kommissionen (Eurostat), og de nationale statistiske kontorer og andre nationale myndigheder, der er udpeget af medlemsstaterne (3) (samlet »nationale statistikmyndigheder«). De nationale statistiske kontorers og Kommissionens (Eurostats) professionelle uafhængighed er afgørende for, at der kan tilvejebringes pålidelige statistiske data af høj kvalitet.
(5)
Tættere samarbejde mellem Kommissionen (Eurostat) og de nationale statistiske kontorer er absolut afgørende for forbedring af kvaliteten af europæiske statistikker. Sådant tættere samarbejde bør navnlig fokusere på yderligere metodeuddannelse inden for statistik og beslægtede spørgsmål, på udvikling og formidling af eksisterende god praksis inden for ESS og på udveksling af personale mellem medlemsstaterne og Kommissionen (Eurostat) i begge retninger.
(6)
Gennemførelsen af det flerårige program er en mulighed for at udarbejde harmoniserede europæiske statistikker med henblik på at bidrage til udviklingen, udarbejdelsen og formidlingen af fælles, sammenlignelige og troværdige statistiske data på EU-plan.
(7)
Statistikker af høj kvalitet, som udvikles, udarbejdes og formidles i henhold til det flerårige program, er afgørende for evidensbaseret beslutningstagning, bør rettidigt stilles til rådighed og bør bidrage til gennemførelsen af Unionens politikker som omhandlet i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og Europa 2020-strategien og andre politikområder, som indgår i Kommissionens strategiske prioriteringer for 2010-2014, navnlig styrket og integreret økonomisk styring, klimaforandringer, reform af landbrugspolitikken, vækst og social samhørighed, ligestilling, borgernes Europa og globalisering. De bør fremmes gennem aktioner, som er finansieret inden for rammerne af det flerårige program, i det omfang Unionen kan tilføre en klar merværdi, og som sigter mod at sikre, at økonomiske, sociale og miljømæssige indikatorer bliver behandlet ens.
(8)
Ved definitionen af de statistikområder, der skal udvikles, bør der tages hensyn til målene i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 691/2011 af 6. juli 2011 om europæiske miljøøkonomiske regnskaber (4), som vedrører udviklingen af nye moduler for miljøøkonomiske regnskaber.
(9)
Endvidere bør der i statistiske undersøgelser tages særlig hensyn til indvirkningen af finanspolitiske konsolideringsprogrammer på arbejdstagere og andre borgere. De statistiske data indsamles således, at det sikres, at synligheden af udviklingen i hver enkelt medlemsstat fremgår, f.eks. udviklingen med hensyn til arbejdsløshed, størrelse af og ændringer i de sociale overførsler, arbejdspladsernes antal og kvalitet, arbejdskraftens mobilitet i medlemsstaterne, inden for Unionen og mellem Unionen og tredjelande og de relaterede geografiske ændringer i lønstruktur og uddannelsesforanstaltninger.
(10)
ESS har i de senere år stået over for en række udfordringer. For det første kan manglen på nationale statistikker af høj kvalitet have negative følger for medlemsstaterne og Unionen generelt. Konsekvent nøjagtige statistikker af høj kvalitet, udarbejdet af professionelle, uafhængige nationale statistiske kontorer er derfor absolut afgørende for den politiske beslutningstagning på såvel nationalt plan som EU-plan og især i forbindelse med euroområdets tilsynsmekanismer.
(11)
For det andet har behovet for europæiske statistikker været konstant stigende, og denne tendens ser ikke ud til at ændre sig i fremtiden. Den økonomiske globalisering udgør en særlig udfordring, og der er behov for at udvikle nye målesystemer til måling af globale værdikæder på en internationalt koordineret måde for at skabe et klarere billede af økonomisk vækst og jobskabelse.
(12)
For det tredje er arten af behov i konstant forandring og kræver mere synergi mellem de statistiske områder.
(13)
For det fjerde kan passende opdelinger af de tilgængelige data gøre det lettere at overvåge følgerne af den økonomiske og finansielle krise og virkningerne for borgerne, herunder de mest sårbare, af de gennemførte politikker.
(14)
For det femte har statistikkernes art ændret sig. De er ikke længere blot en af flere informationskilder til brug for politisk beslutningstagning, men er nu en del af selve kernen i beslutningsprocessen. Evidensbaseret beslutningstagning kræver statistikker, der opfylder højkvalitetskriterier, som er knyttet til de specifikke mål, de forfølger, og der er et stigende behov for komplekse flerdimensionale statistikker til støtte for integrerede politikområder. For fuldt ud at kunne leve op til de krav, der er forbundet med den politiske beslutningstagning, er det nødvendigt at have kønsopdelte data, når det er hensigtsmæssigt.
(15)
For det sjette er de prioriterede mål for ESS høj kvalitet og herunder aktualitet, fordi der er fremkommet nye aktører på informationsmarkedet, hvoraf nogle leverer information næsten i realtid.
(16)
For det syvende er udfordringerne blevet endnu større på grund af budgetstramninger på både nationalt plan og EU-plan, og fordi det er blevet nødvendigt at mindske byrden yderligere for virksomheder og borgere.
(17)
Kommissionens meddelelse af 10. august 2009 om produktionsmetoden for EU-statistikker: en vision for det kommende årti og ESS-strategien for dens implementering tager alle disse udfordringer op ved at sigte mod en omlægning af arbejdsmetoderne i ESS, så de bliver mere effektive og fleksible. Gennemførelsen af denne meddelelse er hovedelementet i det flerårige program inden for rammerne af den fælles ESS-strategi.
(18)
For at sikre integriteten og kvalitetsstyringen i udviklingen, udarbejdelsen og formidlingen af europæiske statistikker i henhold til denne forordning bør de nationale statistiske kontorer og Kommissionen (Eurostat) træffe alle nødvendige foranstaltninger for at bevare offentlighedens tillid til statistikker og for at muliggøre en strengere håndhævelse af den gældende adfærdskodeks for europæiske statistikker og Kommissionens meddelelse af 15. april 2011 om effektiv kvalitetsstyring inden for europæiske statistikker, samtidig med at principperne heri overholdes.
(19)
Med henblik på bedre at kunne afpasse de begrænsede ressourcer, der er til rådighed for nationale og europæiske statistikproducenter til udarbejdelse af europæiske statistikker, efter det stigende behov for statistik bør forberedelsen af Kommissionens årlige statistikarbejdsprogrammer, som i detaljeret form udmønter dette flerårige program, omfatte en systematisk og grundig revurdering af prioriteringen af statistikker, som vil reducere antallet af mindre vigtige opgaver og forenkle eksisterende processer, samtidig med at pålideligheden forøges og de officielle statistikkers høje kvalitet opretholdes. Der bør desuden tages hensyn til de byrder, der pålægges respondenterne, hvad enten der er tale om virksomheder, offentlige enheder (statslige, regionale og kommunale), husstande eller enkeltpersoner. Processen bør gennemføres i tæt samarbejde med både brugerne og producenterne af europæiske statistikker.
(20)
Der bør i denne forbindelse sikres en rimelig finansiel byrdefordeling mellem Unionen og medlemsstaterne. Foruden den finansieringsramme, der fastlægges ved denne forordning, bør de nationale statistiskmyndigheder derfor på nationalt plan modtage passende midler til gennemførelse af de enkelte statistiske aktioner under dette flerårige program.
(21)
I betragtning af den overholdelsesbyrde, der især påhviler mindre medlemsstater, bør Kommissionen (Eurostat) kunne yde teknisk bistand og ekspertise til medlemsstaterne for at hjælpe dem med at håndtere forskningsmæssige begrænsninger og væsentlige metodologiske hindringer med henblik på at sikre overholdelse af bestemmelserne og tilvejebringelse af data af høj kvalitet.
(22)
Det flerårige programs finansieringsramme bør også afsætte midler til dækning af udgifter, der er nødvendige for at forbedre processen for og kapaciteten til at udarbejde europæiske statistikker af høj kvalitet samt til at uddanne nationale statistikere.
(23)
Unionens finansielle bidrag bør støtte aktioner til udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker som fastsat i denne forordning. De bør antage form af tilskud, kontrakter med det offentlige eller enhver anden form for støtte, som der er behov for til opfyldelsen af målene i det flerårige program. I denne forbindelse bør anvendelsen af engangsbeløb være et væsentligt middel til at forenkle forvaltningen af tilskud.
(24)
I henhold til artikel 15 i forordning (EF) nr. 223/2009 bør der udvikles en passende finansiel struktur til støtte for samarbejdsnetværk.
(25)
Det bør sikres, at de lande i Den Europæiske Frihandelssammenslutning, som deltager i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS/EFTA-landene«), og Schweiz får adgang til det flerårige program. Det bør også sikres, at andre lande kan deltage i det flerårige program, herunder især Unionens nabolande og lande, der har ansøgt om EU-medlemskab, kandidatlande og tiltrædende lande.
(26)
Man bør i forbindelse med det flerårige programs gennemførelse forsøge, når det er hensigtsmæssigt, at fremme samarbejdet med tredjelande, der ikke deltager i det flerårige program, idet der tages hensyn til relevante aftaler eller påtænkte aftaler mellem disse tredjelande og Unionen.
(27)
For at de årlige arbejdsprogrammer, der vedtages af Kommissionen til gennemførelsen af det flerårige program, kan betragtes som finansieringsafgørelser i henhold til artikel 84, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (5) (»finansforordningen«), skal de indeholde de mål, der skal nås, de forventede resultater, gennemførelsesmetoden og de samlede udgifter til gennemførelse heraf. De skal også indeholde en beskrivelse af de aktioner, som skal finansieres, en angivelse af det beløb, der afsættes til hver aktion, og en vejledende tidsplan for gennemførelsen. Det er hensigtsmæssigt, at de fastlægger relevansen af de mål, der skal nås, for brugernes behov og en projektplan. Endelig bør de i forbindelse med tilskud omfatte prioriteringerne, de væsentligste evalueringskriterier og den maksimale sats for medfinansiering. Desuden bør de årlige arbejdsprogrammer omfatte passende indikatorer til overvågning af resultater.
(28)
Målet for denne forordning, nemlig oprettelse af det flerårige program, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og derfor bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre end, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.
(29)
I overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning er der blevet foretaget en forudgående evaluering, således at der i det flerårige program fokuseres på nødvendigheden af at effektivisere og rationalisere opfyldelsen af dets mål, og således at der allerede fra og med det flerårige programs udarbejdelse tages højde for budgetstramninger. Værdien og virkningen af de foranstaltninger, der iværksættes inden for rammerne af det flerårige program, bør overvåges og evalueres regelmæssigt, herunder af uafhængige eksterne evaluatorer. Der er fastsat målbare mål og udarbejdet indikatorer til evaluering af det flerårige program.
(30)
I denne forordning fastlægges for 2013 en finansieringsramme for det flerårige program, der inden for rammerne af den årlige budgetprocedure udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden, jf. punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (6).
(31)
Ud over finansieringsrammen, der er fastlagt ved denne forordning, bør de enkelte statistiske aktioner, der sigter mod at gennemføre det flerårige program, herunder aktioner i form af en aftale mellem de nationale statistiske myndigheder og Kommissionen (Eurostat), så vidt muligt modtage passende finansiering på nationalt plan.
(32)
Konsekvensanalysen for denne forordning, hvori angives omkostningsbesparelser for Unionen og medlemsstaterne, udgør grundlaget for forpligtelsen af bevillinger til det flerårige program. Besparelserne vil navnlig komme fra nye metoder til udarbejdelse af europæiske statistikker som følge af udviklingen inden for informations- og kommunikationsteknologierne.
(33)
Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssige foranstaltninger under hele udgiftscyklussen, herunder ved forebyggelse, opdagelse og efterforskning af uregelmæssigheder, inddrivelse af midler, der er gået tabt, udbetalt uberettiget eller anvendte forkert, og efter omstændighederne med sanktioner.
(34)
Med henblik på at sikre kontinuiteten af aktiviteter inden for rammerne af det europæiske statistiske program for hele kalenderåret 2013 og af hensyn til retssikkerheden bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen og finde anvendelse fra den 1. januar 2013. Denne forordnings anvendelsesdato bør kunne danne grundlag for aflønning af kontraktansatte såvel som for alle aktiviteter under programmet.
(35)
Udkastet til det flerårige program er i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 223/2009 blevet forelagt til forhåndsgennemgang for Udvalget for det Europæiske Statistiske System, Det Europæiske Rådgivende Statistiske Udvalg, der blev nedsat ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 234/2008/EF (7), og Udvalget for Penge-, Kreditmarkeds- og Betalingsbalancestatistik, der blev nedsat ved Rådets afgørelse 2006/856/EF (8) -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Oprettelse af det europæiske statistiske program
Det europæiske statistiske program for perioden 2013-2017, (»programmet«), oprettes hermed.
Artikel 2
Merværdi
Programmet repræsenterer den merværdi, der består i at sikre, at europæiske statistikker fokuserer på oplysninger, som er nødvendige for at udforme, gennemføre, overvåge og evaluere EU-politikker. Desuden bidrager det til effektiv udnyttelse af ressourcerne ved at fremme aktioner, som i betydeligt omfang bidrager til udvikling, udarbejdelse og formidling af harmoniserede, sammenlignelige, pålidelige, brugervenlige og tilgængelige statistiske oplysninger på grundlag af ensartede standarder og de fælles principper, som er fastlagt i adfærdskodeksen for europæiske statistikker (»adfærdskodeksen«) som vedtaget af Udvalget for det Europæiske Statistiske System (ESSC), særlig kvalitetskriterier for relevans, nøjagtighed, pålidelighed, aktualitet og punktlighed, tilgængelighed, klarhed, sammenhæng og sammenlignelighed.
Artikel 3
Anvendelsesområde
1. Denne forordning fastlægger rammerne for udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker samt hovedområderne og målene for de planlagte aktioner for perioden 2013-2017 i overensstemmelse med artikel 13 og 14 i forordning (EF) nr. 223/2009.
2. Programmet omfatter ikke foranstaltninger, som er indeholdt i programmet for modernisering af den europæiske erhvervs- og handelsstatistik (»Meets-programmet«) oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1297/2008/EF (9) indtil udløbet af Meets-programmet den 31. december 2013, men indeholder mål for erhvervs- og handelsstatistik, der forventes gennemført i årene 2014-2017.
Artikel 4
Mål
1. Programmets generelle mål er, at det europæiske statistiske system (ESS) fortsat skal være den førende leverandør af statistikker af høj kvalitet om Europa.
2. Under hensyntagen til de ressourcer, der er til rådighed både på nationalt plan og EU-plan, samt til svarbyrden fastsættes følgende specifikke mål for statistiske aktioner til gennemførelse af dette program:
- mål 1: i rette tid at levere statistiske oplysninger, som skal anvendes til brug for udformningen, overvågningen og evalueringen af Unionens politikker, og som på passende vis afspejler prioriteringerne og samtidig fastholder en balance mellem de økonomiske, sociale og miljømæssige områder og opfylder behovene for det brede spektrum af brugere af europæiske statistikker, herunder andre beslutningstagere, forskere, virksomheder og europæiske borgere i almindelighed, på en omkostningseffektiv måde, og uden unødvendigt dobbeltarbejde
- mål 2: at gennemføre nye metoder til produktion af europæiske statistikker for at forbedre effektiviteten og kvaliteten
- mål 3: at styrke partnerskabet inden for og uden for ESS for yderligere at forbedre dets produktivitet og dets førerposition inden for officiel statistik på verdensplan, og
- mål 4: at sikre, at opstillingen af sådanne statistikker foregår konsekvent under hele programmets forløb, forudsat at dette ikke indvirker forstyrrende på ESS' prioriteringsmekanisme.
3. De generelle og specifikke mål i stk. 1 og 2 er nærmere beskrevet i bilaget sammen med indikatorerne til overvågning af gennemførelsen af programmet. I overensstemmelse med artikel 13 og 14 i forordning (EF) nr. 223/2009 skal programmet indgå i den detaljerede årlige planlægning, der omfatter en prioriteringsmekanisme som en integrerende del af processen. Programmets mål opfyldes via et tæt og koordineret samarbejde i ESS. Programmet omfatter udviklingen af passende instrumenter, hvilket medfører en bedre kvalitet, en større fleksibilitet i ESS og en forbedret mulighed for rettidigt at opfylde brugernes behov. Det går endvidere i spidsen for udviklingen af pålidelige indikatorer, der kan leve op til udfordringerne i det 21. århundrede, dvs. måling af miljømæssig bæredygtighed, livskvalitet og social samhørighed og registrering af økonomisk aktivitet i den tertiære sektor og den sociale økonomi.
Artikel 5
Statistisk styring, uafhængighed, gennemsigtighed og kvalitet
1. Europæiske statistikker skal udarbejdes på en professionel, uafhængig og gennemsigtig måde.
2. Programmet gennemføres i overensstemmelse med principperne i adfærdskodeksen med henblik på at udarbejde og formidle harmoniserede og sammenlignelige europæiske statistikker af høj kvalitet i overensstemmelse med artikel 12 i forordning (EF) nr. 223/2009 og sikre, at ESS som helhed fungerer korrekt. De nationale statistiske kontorer og Unionens statistikmyndighed (Kommissionen (Eurostat)) sikrer ved deres professionelle uafhængighed, at de europæiske statistikker stemmer overens med adfærdskodeksen.
3. De nationale statistiske kontorer og andre nationale myndigheder, som udpeges af medlemsstaterne (samlet »nationale statistikmyndigheder«), og Kommissionen (Eurostat), der er ansvarlige for udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker:
-
søger at styrke en institutionel og organisatorisk ramme, der fremmer koordinering, effektivitet og troværdighed hos de nationale statistikmyndigheder og Kommissionen (Eurostat), der udarbejder og formidler europæiske statistikker
-
lægger vægt på de statistiske principper, der er fastlagt i artikel 2, stk. 1, i forordning (EF) nr. 223/2009, og på brugernes behov
-
opfylder behovene hos Unionens institutionelle brugere i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 223/2009 og søger at udvikle statistikker, der kan anvendes af et bredt spektrum af brugere af europæiske statistikker, herunder andre beslutningstagere, forskere, virksomheder og de europæiske borgere i almindelighed, og
-
samarbejder med statistiske organer på internationalt plan for at fremme anvendelsen af internationale begreber, klassificeringer, metoder og andre standarder, navnlig med henblik på at sikre større sammenhæng og bedre sammenlignelighed på globalt plan.
4. De enkelte medlemsstater bestræber sig på at sikre, at deres statistiske produktionsprocesser er fastsat på en standardiseret måde, og at de styrkes i det omfang, det er muligt, ved kontrolmekanismer.
5. Af hensyn til gennemsigtigheden gør Kommissionen (Eurostat) som led i sin kvalitetsrapportering og overvågning af, om bestemmelserne overholdes, hvor det er hensigtsmæssigt, sin vurdering af kvaliteten af de nationale statistikkers bidrag til europæiske statistikker offentligt tilgængelig.
6. Kommissionen (Eurostat) undersøger, hvordan den kan gøre sine publikationer, navnlig dem, der er tilgængelige på dens websted, mere brugervenlige for privatpersoner og muliggøre let adgang til komplette dataserier og intuitive og sammenlignelige grafer for at give borgerne en større merværdi. Kommissionens (Eurostats) regelmæssige ajourføringer indeholder, hvor det er muligt, og hvis fordelene er større end omkostningerne ved indsamling, oplysninger om hver enkelt medlemsstat og tilvejebringer dataserier fra år til år og måned til måned samt, hvor det er hensigtsmæssigt, langsigtede dataserier.
Artikel 6
Statistisk prioritering
1. Programmet sikrer statistiske initiativer, der understøtter udformningen, gennemførelsen og overvågningen af nuværende EU-politikker, og leverer statistik støtte til vigtige opgaver, som følger af nye politiske initiativer fra Unionen.
2. Kommissionen sikrer i forbindelse med udarbejdelsen af de årlige arbejdsprogrammer, der er omhandlet i artikel 9, en effektiv prioritering og en årlig undersøgelse af og rapportering om de statistiske prioriteter. De årlige arbejdsprogrammer søger dermed at sikre, at europæiske statistikker kan udarbejdes inden for rammerne af de ressourcer, der er til rådighed på nationalt plan og på EU-plan. Prioriteringen bidrager til at mindske omkostningerne og byrderne ved nye statistiske krav ved at reducere de statistiske krav inden for de eksisterende områder af de europæiske statistikker og følges i tæt samarbejde med medlemsstaterne.
3. Kommissionen sikrer udviklingen og gennemførelsen af instrumenter til en årlig revision af prioriteringerne af statistiske aktiviteter for således at bidrage til at reducere omkostninger og byrder for dataleverandører og producenter af statistikker.
4. Når Kommissionen foreslår nye aktioner eller indfører større ændringer til eksisterende statistikker, skal den behørigt begrunde sådanne aktioner eller ændringer og stille oplysninger til rådighed med input fra medlemsstaterne vedrørende indberetningsbyrden og produktionsomkostninger i overensstemmelse med artikel 14, stk. 3, i forordning (EF) nr. 223/2009.
Artikel 7
Finansiering
1. Unionens finansieringsramme for gennemførelsen af dette program for 2013 fastsættes til 57,3 mio. EUR for programperioden 2007-2013.
2. Kommissionen forelægger senest tre måneder efter vedtagelsen af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (»FFR 2014-2020«), et lovgivningsmæssigt forslag for Europa-Parlamentet og Rådet med den finansielle tildeling for 2014-2017.
3. Kommissionen yder EU-støtten i overensstemmelse med finansforordningen.
4. Kommissionen træffer sin afgørelse om de årlige bevillinger i overensstemmelse med budgetmyndighedens beføjelser.
Artikel 8
Administrativ og teknisk bistand
Den finansielle tildeling til programmet kan anvendes til at dække udgifter til forberedelse, overvågning, kontrol, revision og evaluering, som er nødvendige for forvaltningen af programmet og opfyldelsen af dets mål, navnlig til undersøgelser, møder med eksperter, udgifter til godtgørelser til statistiske eksperter, informations- og kommunikationsaktiviteter samt udgifter til it-netværk til databearbejdning og dataudveksling og alle andre udgifter til administrativ eller teknisk bistand, som Kommissionen måtte afholde i forbindelse med forvaltning af programmet. Tildelingen kan endvidere anvendes til at dække udgifter til teknisk bistand til medlemsstater, som på grund af særlige omstændigheder er ude af stand til at udarbejde visse europæiske statistikker eller statistikker af den fornødne kvalitet.
Artikel 9
Årlige arbejdsprogrammer
Til gennemførelse af programmet vedtager Kommissionen årlige arbejdsprogrammer, som skal opfylde kravene i artikel 17 i forordning (EF) nr. 223/2009 og angive deres fastsatte mål og forventede resultater i overensstemmelse med de generelle og specifikke mål, der er omhandlet i nærværende forordnings artikel 4, stk. 1 og 2. De årlige arbejdsprogrammer sendes til Europa-Parlamentet til underretning.
Artikel 10
Støtteformer
Unionens finansielle støtte kan antage form af tilskud eller kontrakter med det offentlige eller enhver anden form for støtte til opfyldelse af de generelle og specifikke mål i artikel 4, stk. 1 og 2.
Artikel 11
Støtteberettigede foranstaltninger
1. Unionens finansielle bidrag har til formål at støtte aktioner til udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker, der er nødvendige med henblik på opfyldelse af de generelle og specifikke mål i artikel 4, stk. 1 og 2. Aktioner, som skaber stor merværdi for Unionen i overensstemmelse med artikel 2, gives prioritet.
2. Finansielle bidrag til støtte for samarbejdsnetværk som omhandlet i artikel 15 i forordning (EF) nr. 223/2009 kan antage form af tilskud til en aktion og kan dække op til 95 % af de støtteberettigede omkostninger.
3. Når det er hensigtsmæssigt, kan der ydes tilskud, dog højst 50 % af de støtteberettigede omkostninger, til driften af de i artikel 12, stk. 3, omhandlede organisationer.
4. Som et bidrag til dækning af de udgifter, som medlemsstaterne afholder for at gennemføre aktioner baseret på dataindsamling, kan der ydes et engangsbeløb pr. datasæt, for hvilket der indberettes komplette resultater til Kommissionen, dog op til en maksimumsgrænse, der fastsættes for hver dataindsamling. Engangsbeløbet fastsættes af Kommissionen under hensyntagen til, hvor kompleks dataindsamlingen er.
Artikel 12
Tilskudsmodtagere
1. I overensstemmelse med artikel 128, stk. 1, andet afsnit, i finansforordningen kan der ydes tilskud til de nationale statistikmyndigheder, som defineret i artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 223/2009, uden indkaldelse af forslag.
2. Samarbejdsnetværk kan omfatte de i stk. 1 nævnte modtagere og andre organer uden en indkaldelse af forslag i overensstemmelse med artikel 128, stk. 1, i finansforordningen.
3. Tilskuddene som omhandlet i artikel 11, stk. 3, kan ydes til organisationer, som opfylder begge disse kriterier:
a)
de er nonprofitorganisationer, uafhængige af industrielle, kommercielle og forretningsmæssige interesser og ikke berørt af andre interessekonflikter og har som deres primære mål og aktiviteter at fremme og støtte gennemførelsen af adfærdskodeksen og gennemførelsen af nye metoder til udarbejdelse af europæiske statistikker med det formål at forbedre effektiviteten og kvaliteten på EU-plan, og
b)
de har givet Kommissionen fyldestgørende oplysninger om deres medlemmer, forretningsorden og finansieringskilder.
Artikel 13
Beskyttelse af Unionens finansielle interesser
1. Kommissionen træffer egnede foranstaltninger til at sikre, at Unionens finansielle interesser, når der gennemføres aktioner, der finansieres i henhold til denne forordning, bliver beskyttet ved foranstaltninger til forebyggelse af svig, bestikkelse og andre ulovlige aktiviteter, ved konsekvent og effektiv kontrol og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, ved inddrivelse af de uretmæssigt udbetalte beløb samt efter omstændighederne ved sanktioner, der er effektive, forholdsmæssige og har afskrækkende virkning.
2. Kommissionen eller dens befuldmægtigede og Revisionsretten har beføjelse til gennem bilagskontrol og kontrol på stedet at kontrollere alle tilskudsmodtagere, kontrahenter og underkontrahenter, som har modtaget EU-midler i henhold til denne forordning.
Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) foretager, når det er hensigtsmæssigt, efter procedurerne i Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (10) kontrol og inspektion på stedet hos økonomiske aktører, der direkte eller indirekte er berørt af finansieringen, for at klarlægge, om der er begået svig, bestikkelse eller andre ulovlige aktiviteter, der berører Unionens finansielle interesser, i forbindelse med en aftale om tilskud, en afgørelse om ydelse af tilskud eller en kontrakt om EU-finansiering i henhold til denne forordning.
Med forbehold af første og andet afsnit skal samarbejdsaftaler med tredjelande og internationale organisationer, aftaler om tilskud, afgørelser om ydelse af tilskud og kontrakter som følge af gennemførelsen af denne forordning udtrykkeligt give Kommissionen, Revisionsretten og OLAF beføjelse til at foretage denne kontrol og inspektion på stedet.
Artikel 14
Tredjelandes deltagelse i programmet
Følgende lande vil kunne deltage i programmet:
a)
EØS/EFTA-landene i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde
b)
Schweiz i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i aftalen af 26. oktober 2004 mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om samarbejde om statistik (11), og
c)
lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik, lande, der har ansøgt om EU-medlemskab, kandidatlande og tiltrædende lande, og de vestlige Balkanlande, der deltager i stabiliserings- og associeringsprocessen, i overensstemmelse med betingelserne i de respektive bilaterale eller multilaterale aftaler med disse lande om de generelle principper for disse landes deltagelse i Unionens programmer.
Artikel 15
Evaluering og revision af programmet
1. Kommissionen forelægger senest den 30. juni 2015 efter høring af ESSC en interimsrapport om gennemførelsen af programmet for Europa-Parlamentet og Rådet.
2. Kommissionen kan senest den 31. december 2016 på grundlag af interimsrapporten, der er omhandlet i stk. 1, og efter høring af ESSC forelægge Europa-Parlamentet og Rådet et forslag om forlængelse af programmet for perioden 2018-2020, under overholdelse af FFR 2014-2020.
3. Inden den 31. december 2018 forelægger Kommissionen efter høring af ESSC og Det Europæiske Rådgivende Statistiske Udvalg en endelig evalueringsrapport om gennemførelsen af programmet for Europa-Parlamentet og Rådet.
Artikel 16
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 1. januar 2013.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Strasbourg, den 15. januar 2013.
32013R0099
L 039/12
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA (EU) br. 99/2013 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 15. siječnja 2013.
o europskome statističkom programu od 2013. do 2017.
(Tekst značajan za EGP i Švicarsku)
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 338. stavak 1.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon dostave nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (1),
budući da:
(1)
Pouzdani empirijski podaci i statistika su prijeko potrebni za mjerenje napretka i ocjenjivanje učinkovitosti politika i programa Unije, a posebno u kontekstu Strategije Europa 2020. određene u Priopćenju Komisije od 3. ožujka 2010. pod nazivom „Europa 2020.: Strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (Strategija Europa 2020.).
(2)
U skladu s Uredbom (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o europskoj statistici (2), trebalo bi utvrditi višegodišnji europski statistički program („višegodišnji program”), koji pruža okvir za financiranje aktivnosti Unije.
(3)
U skladu s Uredbom (EZ) br. 223/2009, višegodišnji program trebalo bi osigurati okvir za razvoj, izradu i diseminaciju europske statistike, glavna područja i ciljeve aktivnosti predviđenih u razdoblju od najviše pet godina. Tim bi se programom trebalo utvrditi prioritete u pogledu potreba za informacijama s ciljem provođenja aktivnosti Unije. Potrebno je odvagnuti te potrebe u odnosu na potrebna sredstva na razini Unije i na nacionalnoj razini za pružanje potrebne statistike, kao i u odnosu na dužnost izvještavanja i povezane troškove davatelja podataka, posebno vodeći računa o učinkovitosti u odnosu na troškove.
(4)
Razvoj, izradu i diseminaciju europske statistike u zakonodavnom okviru višegodišnjeg programa trebalo bi postići bliskom i koordiniranom suradnjom u okviru Europskog statističkog sustava (ESS) između statističkog tijela Unije, odnosno Komisije (Eurostata), i nacionalnih zavoda za statistiku i ostalih nacionalnih tijela koja određuju države članice (3) (pod zajedničkim nazivom „nacionalna statistička tijela”). Profesionalna neovisnost nacionalnih zavoda za statistiku i Komisije (Eurostata) nužna je za pružanje vjerodostojnih i visokokvalitetnih statističkih podataka.
(5)
Pojačana suradnja između Komisije (Eurostata) i nacionalnih zavoda za statistiku je prijeko potrebna radi povećanja kvalitete europske statistike. Takva pojačana suradnja trebala bi se uglavnom usredotočiti na pružanje daljnjeg metodološkog osposobljavanja o statistici i povezanim pitanjima, na razvoj i diseminaciju postojećih dobrih praksi u okviru ESS-a te na razmjenu osoblja između država članica i Komisije (Eurostata) u oba pravca.
(6)
Provedba višegodišnjeg programa prilika je za izradu harmonizirane europske statistike kako bi se doprinijelo razvoju, izradi i diseminaciji zajedničkih, usporedivih i pouzdanih statističkih informacija na razini Unije.
(7)
Visokokvalitetna statistika koja se razvija, izrađuje i širi u sklopu višegodišnjeg programa ključna je za odlučivanje koje se temelji na dokazima i trebala bi biti pravodobno dostupna i doprinijeti provedbi politika Unije u skladu s Ugovorom o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i Strategijom Europa 2020. i ostalim politikama sadržanima u strateškim prioritetima Komisije za razdoblje 2010.-2014., odnosno jačanje i integraciju gospodarskog upravljanja, klimatske promjene, reformiranu poljoprivrednu politiku, rast i socijalnu koheziju, ravnopravnost spolova, Europu naroda i globalizaciju. Njih bi trebalo podupirati aktivnostima koje se financiraju u okviru višegodišnjeg programa u kojima Unija može doprinijeti jasnu dodanu vrijednost i koje imaju za cilj osigurati jednak tretman svih gospodarskih, socijalnih i okolišnih pokazatelja.
(8)
Prilikom definiranja statističkih područja koja je potrebno razviti, trebalo bi uzeti u obzir ciljeve Uredbe (EU) br. 691/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. srpnja 2011. o europskim ekonomskim računima okoliša (4) koji se odnose na razvoj novih modula ekonomskih računa okoliša.
(9)
Pored toga, u statističkim studijama posebnu pažnju trebalo bi obratiti na učinak programa fiskalne konsolidacije na radnike i ostale građane. Statistički podaci bi se trebali prikupljati tako da se osigura da se vide kretanja u pojedinim državama članicama, poput kretanja u odnosu na nezaposlenost, iznos i promjene plaćanja socijalnih transfera, broj i kvalitetu radnih mjesta, mobilnost radne snage unutar država članica, unutar Unije i između Unije i trećih zemalja kao i povezane društveno-geografske promjene u strukturi plaća i mjera osposobljavanja.
(10)
ESS se posljednjih godina suočava s brojnim izazovima. Prvo, nedostatak visokokvalitetne nacionalne statistike može imati štetan utjecaj na države članice i na Uniju općenito. Dosljedno točna i visokokvalitetna statistika koju izrađuju profesionalno neovisni nacionalni zavodi za statistiku je stoga prijeko potrebna za potrebe utvrđivanja politike na nacionalnoj razini i razini Unije i posebno u kontekstu nadzornih mehanizama europodručja.
(11)
Drugo, potreba za europskom statistikom stalno raste i nije vjerojatno da će se taj trend promijeniti u budućnosti. Gospodarska globalizacija predstavlja poseban izazov i traži razvoj nove metrike za mjerenje globalnih vrijednosnih lanaca na međunarodno koordiniran način, čime se pruža bolja slika gospodarskog rasta i stvaranja radnih mjesta.
(12)
Treće, priroda potreba stalno se mijenja i zahtijeva više sinergije između statističkih područja.
(13)
Četvrto, odgovarajuća raščlamba dostupnih podataka može olakšati praćenje učinaka gospodarske i financijske krize i učinak provedenih politika na građane, uključujući najugroženije skupine.
(14)
Peto, promijenila se priroda statistike. Više nije samo izvor informacija za potrebe utvrđivanja politike već je sada ključni dio postupka odlučivanja. Odlučivanje koje se temelji na dokazima zahtijeva statistiku koja ispunjava kriterije visoke kvalitete povezane s posebnim ciljevima kojima služi te postoji rastuća potreba za složenom višedimenzionalnom statistikom koja podupire složena područja politike. Radi pravilnog ispunjavanja zahtjeva utvrđivanja politike, potrebni su podaci razvrstani po spolovima, ako je to primjereno.
(15)
Šesto, zbog pojave novih čimbenika na tržištu informacija, uključujući one koji pružaju informacije u gotovo realnom vremenu, prioritet ESS-a u budućnosti je visoka kvaliteta, uključujući pravodobnost.
(16)
Sedmo, proračunska ograničenja na nacionalnoj razini i razini Unije kao i potreba za daljnjim smanjenjem opterećenja za poduzeća i građane predstavljaju dodatne izazove.
(17)
Priopćenje Komisije od 10. kolovoza 2009. o načinu izrade statistike EU-a: vizija za sljedeće desetljeće te strategija ESS-a za njezinu provedbu rješavaju svih tih sedam izazova pokušavajući rekonstruirati načine za rad u ESS-u kako bi je učinili učinkovitijom i fleksibilnijom. Provedba tog Priopćenja čini temelj višegodišnjeg programa u okviru zajedničke strategije ESS-a.
(18)
Kako bi se osigurao integritet i upravljanja kvalitetom razvoja, izrade i diseminacije europske statistike u skladu s ovom Uredbom, nacionalni zavodi za statistiku i Komisija (Eurostat) trebali bi poduzeti sve potrebne mjere za održavanje povjerenja javnosti u statistiku i za omogućavanje strože primjene Kodeksa prakse europske statistike na snazi i Priopćenja Komisije od 15. travnja 2011. pod nazivom „Prema snažnom upravljanju kvalitetom europske statistike”, uz istodobno poštovanje tamo određenih načela.
(19)
S ciljem boljeg usklađivanja ograničenih sredstava koja stoje na raspolaganju nacionalnim i europskim proizvođačima za izradu europske statistike u uvjetima rastuće potrebe za statistikom, pripremna faza godišnjih statističkih programa rada Komisije, u kojima se detaljno navodi višegodišnji program, trebala bi sadržavati sustavno i temeljito preispitivanje statističkih prioriteta čime će se smanjiti manje važni zahtjevi i pojednostaviti postojeći procesi uz istodobno poboljšanje pouzdanosti i održavanje visokih standarda službene statistike. Trebalo bi uzeti u obzir i opterećenje ispitanika, neovisno jesu li poslovni subjekti, jedinice središnje, regionalne ili lokalne vlasti, kućanstava ili pojedinci. Taj bi se proces trebao odvijati u bliskoj suradnji s korisnicima i proizvođačima europske statistike.
(20)
U tom smislu trebalo bi postići prihvatljivu podjelu financijskog tereta između proračuna Unije i država članica. Uz financijsku alokaciju određenu ovom Uredbom, nacionalna statistička tijela trebala bi stoga na nacionalnoj razini primati odgovarajuća sredstva za provođenje pojedinačnih statističkih aktivnosti potrebnih za provedbu višegodišnjeg programa.
(21)
S obzirom na opterećenje koje proizlazi iz zahtjeva usklađenosti, a posebno u slučaju manjih država članica, Komisija (Eurostat) bi trebala moći pružiti tehničku pomoć i stručno znanje državama članicama kako bi im pomogla riješiti pitanje ograničenja u pogledu istraživanja i otkloniti veće metodološke prepreke radi osiguranja usklađenosti i pružanja visokokvalitetnih podataka.
(22)
Financijska omotnica višegodišnjeg programa trebala bi također biti dodijeljena tako da pokriva rashode potrebne za poboljšanje postupka za izradu visokokvalitetne europske statistike i mogućnosti izrade te statistike te za potrebe osposobljavanja nacionalnih statističara.
(23)
Financijski doprinosi Unije trebali bi podupirati aktivnosti usmjerene razvoju, izradi i diseminaciji europske statistike kako je određeno u ovoj Uredbi. Oni bi trebali biti u obliku bespovratnih sredstava, ugovora o javnoj nabavi ili bilo kojih drugih intervencija koje su potrebne za postizanje ciljeva višegodišnjeg programa. U tom kontekstu korištenje paušalnih svota trebalo bi biti glavni način za pojednostavljenje upravljanja bespovratnim sredstvima.
(24)
U skladu s člankom 15. Uredbe (EZ) br. 223/2009, trebalo bi izraditi odgovarajuću financijsku strukturu za podršku mrežama suradnje.
(25)
Trebalo bi osigurati da višegodišnji program bude otvoren za sudjelovanje zemalja Europskog udruženja slobodne trgovine koje sudjeluju u Europskom gospodarskom prostoru („države EGP-a/EFTA-e”) i Švicarske. Trebalo bi također osigurati da višegodišnji program bude otvoren za sudjelovanje drugih zemalja, a posebno susjednih zemalja Unije, država koje su podnijele zahtjev za članstvo u Uniji i država kandidatkinja i država pristupnica.
(26)
U kontekstu provedbe višegodišnjeg programa trebalo bi poticati, kada je to primjereno, suradnju s trećim zemljama koje ne sudjeluju u višegodišnjem programu uzimajući u obzir sve relevantne ili predviđene sporazume između tih zemalja i Unije.
(27)
Kako bi se smatrale odlukama o financiranju u skladu s člankom 84. stavkom 3. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (5) („Financijska uredba”), u godišnjim programima rada koje donosi Komisija za provedbu višegodišnjeg programa trebaju biti određeni ciljevi koji se trebaju ostvariti, očekivani rezultati, način provedbe i njihov ukupan iznos. Oni također moraju sadržavati opis aktivnosti koje se financiraju, naznaku iznosa koji se dodjeljuje svakoj aktivnosti i okvirni raspored provedbe. Poželjno je da se u njima također navede značaj ciljeva koji se trebaju ostvariti za potrebe korisnika i projektni plan. U slučaju bespovratnih sredstava, trebaju sadržavati prioritete, osnovne kriterije za ocjenjivanje i najvišu stopu sufinanciranja. Nadalje, godišnji programi rada trebaju također uključivati odgovarajuće pokazatelje za praćenje rezultata.
(28)
Budući da države članice ne mogu u dovoljnoj mjeri postići cilj ove Uredbe, odnosno uspostaviti višegodišnji program, te se on stoga može bolje postići na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti kako je određeno u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti kako je određeno u navedenom članku, ova Uredba ne prelazi okvire onoga što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.
(29)
Ocjenjivanje ex-ante izvršeno je u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja kako bi se višegodišnji program usmjerio na potrebu uspješnosti i učinkovitosti u postizanju njegovih ciljeva i radi uključivanja proračunskih ograničenja od faze izrade višegodišnjeg programa nadalje. Vrijednost i učinak mjera poduzetih u okviru višegodišnjeg programa trebalo bi redovito pratiti i ocjenjivati, uključujući od strane neovisnih vanjskih ocjenjivača. Radi ocjenjivanja višegodišnjeg programa formulirani su mjerljivi ciljevi i razrađeni su pokazatelji.
(30)
Za 2013. godinu, ovom Uredbom utvrđuje se financijska omotnica za višegodišnji program koja je, u okviru godišnjeg proračunskog postupka, osnovna referentna vrijednost za proračunsko tijelo u smislu točke 37. Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (6).
(31)
Uz financijsku omotnicu određenu ovom Uredbom, pojedinačne statističke aktivnosti čiji je cilj provedba višegodišnjeg programa, uključujući aktivnosti u obliku sporazuma između nacionalnih statističkih tijela i Komisije (Eurostat) trebale bi primati, u mjeri u kojoj je to moguće, primjerena sredstva na nacionalnoj razini.
(32)
Ocjena učinka ove Uredbe, u kojoj se navode smanjenja troškova za Uniju i države članice, temelj je za izdvajanje sredstava višegodišnjem programu. Smanjenja troškova će posebno biti rezultat novih načina izrade europske statistike koji proizlaze iz razvoja u području informacijske i komunikacijske tehnologije.
(33)
Financijski interesi Unije trebali bi se zaštititi razmjernim mjerama tijekom cijelog ciklusa rashoda, uključujući sprečavanje, otkrivanje i istragu nepravilnosti, osiguravanje povrata izgubljenih, nepravilno isplaćenih ili nepropisno korištenih sredstava i prema potrebi, sankcije.
(34)
Kako bi se osigurao kontinuitet statističkih aktivnosti u okviru ESS-a tijekom cijele kalendarske godine 2013. te radi pravne sigurnosti, ova Uredba trebala bi stupiti na snagu na dan objave i primjenjivati se od 1. siječnja 2013. Datum primjene ove Uredbe trebao bi posebno služiti kako bi se opravdala plaćanja ugovornom osoblju i sve aktivnosti u okviru programa.
(35)
U skladu s Uredbom (EZ) br. 223/2009 nacrt višegodišnjeg programa podnesen je radi prethodnog ispitivanja Odboru Europskog statističkog sustava, Europskom statističkom savjetodavnom odboru osnovanom Odlukom br. 234/2008/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (7) i Odboru za monetarnu, financijsku i platnobilančnu statistiku osnovanom Odlukom Vijeća 2006/856/EZ (8),
DONIJELI SU OVU UREDBU:
Članak 1.
Utvrđivanje Europskog statističkog programa
Utvrđuje se Europski statistički program za razdoblje od 2013. do 2017. („program”).
Članak 2.
Dodana vrijednost
Ovaj program predstavlja dodanu vrijednost kojom se osigurava usredotočenost europske statistike na informacije koje su potrebne za izradu, provedbu, praćenje i ocjenu politika Unije. Pored toga, on doprinosi učinkovitom korištenju sredstava poticanjem aktivnosti koje pružaju ključni doprinos razvoju, izradi i diseminaciji harmoniziranih, usporedivih, pouzdanih, pristupačnih i dostupnih statističkih informacija na temelju jedinstvenih standarda i zajedničkih načela određenih u Kodeksu prakse europske statistike („Kodeks prakse”), kako ga je donio Odbor Europskog statističkog sustava (ESSC), a posebno kriterija kvalitete relevantnosti, ispravnosti i pouzdanosti, pravodobnosti, točnosti, pristupačnosti i jasnoće te usklađenosti i usporedivosti.
Članak 3.
Područje primjene
1. Ovom se Uredbom pruža programski okvir za razvoj, izradu i diseminaciju europske statistike, glavna područja i ciljevi predviđenih aktivnosti u razdoblju od 2013. do 2017., u skladu s člankom 13. i člankom 14. Uredbe (EZ) br. 223/2009.
2. Program ne obuhvaća mjere koje su predviđene Programom za modernizaciju europskih statistika o poduzećima i trgovini („Program MEETS”), koji je uspostavljen Odlukom br. 1297/2008/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (9), do završetka Programa MEETS 31. prosinca 2013., ali uključuje ciljeve u području statistike o poduzećima i trgovini čija je provedba planirana od 2014. do 2017.
Članak 4.
Ciljevi
1. Opći cilj programa je da Europski statistički sustav (ESS) i dalje bude vodeći pružatelj visokokvalitetne statistike o Europi.
2. Vodeći računa o dostupnim sredstvima na nacionalnoj razini i na razini Unije kao i o dužnosti izvještavanja, sljedeći specifični ciljevi ostvaruju se statističkim aktivnostima koje se poduzimaju za provedbu programa:
- Cilj 1.: pravodobno pružanje statističkih informacija radi pružanja podrške razvoju, praćenju i ocjeni politika Unije jasno odražavajući prioritete, istodobno održavajući ravnotežu između gospodarskih i socijalnih područja i područja zaštite okoliša te zadovoljavajući potrebe širokog kruga korisnika europske statistike, uključujući ostale donositelje odluka, istraživače, poduzetnike i europske građane općenito, na troškovno učinkovit način bez nepotrebnog udvostručavanja napora,
- Cilj 2.: provođenje novih načina izrade europske statistike čiji je cilj povećanje učinkovitosti i unaprjeđenje kvalitete,
- Cilj 3.: jačanje partnerstva u okviru i izvan ESS-a radi daljnjeg jačanja njegove produktivnosti i njegove vodeće uloge u službenoj statistici diljem svijeta, i
- Cilj 4.: osigurati dosljednu isporuku takve statistike tijekom cijelog trajanja programa, pod uvjetom da to ne utječe na mehanizme ESS-a za određivanje prioriteta.
3. Opći i specifični ciljevi iz stavaka 1. i 2. detaljnije su razrađeni u Prilogu, zajedno s pokazateljima koji se koriste za praćenje provedbe programa. U skladu s člancima 13. i 14. Uredbe (EZ) br. 223/2009, program podliježe detaljnom godišnjem planiranju koje će uključivati mehanizam za određivanje prioriteta kao sastavni dio postupka. Ciljevi programa postižu se bliskom i koordiniranom suradnjom u ESS-u. Program uključuje razvoj primjerenih instrumenata koji dovode do unapređenja kvalitete, veće fleksibilnosti ESS- i povećane sposobnost pravodobnog ispunjavanja korisničkih potreba. Njime se također predvodi razvoj pouzdanih pokazatelja koji se mogu nositi s izazovima 21. stoljeća, poput mjerenja održivosti okoliša, kvalitete života i socijalne kohezije te bilježenja gospodarske aktivnosti u tercijarnom sektoru i u socijalnom gospodarstvu.
Članak 5.
Statističko upravljanje, neovisnost, transparentnost i kvaliteta
1. Europski statistički podaci izrađuju se na profesionalno neovisan i transparentan način.
2. Program se provodi u skladu s načelima Kodeksa prakse radi izrade i diseminacije visokokvalitetne, harmonizirane i usporedive europske statistike u skladu s člankom 12. Uredbe (EZ) br. 223/2009, i osiguranja pravilnog funkcioniranja ESS-a kao cjeline. Nacionalni zavodi za statistiku i statističko tijelo Unije (Komisija (Eurostat)) osiguravaju svojom profesionalnom neovisnošću usklađenost europske statistike s Kodeksom prakse.
3. Nacionalni zavodi za statistiku i ostala nacionalna tijela kako ih odrede države članice (zajedno „nacionalna statistička tijela”) i Komisija (Eurostat), koji su odgovorni za razvoj, izradu i diseminaciju europskih statističkih podataka, dužni su:
-
težiti jačanju institucionalnog i organizacijskog okruženja koje promiče koordinaciju, djelotvornost i vjerodostojnost nacionalnih statističkih tijela i Komisije (Eurostat) koji izrađuju i distribuiraju europsku statistiku,
-
staviti naglasak na statistička načela određena u članku 2. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 223/2009 i potrebe korisnika,
-
služiti potrebama institucionalnih korisnika u Uniji u skladu s Uredbom (EZ) br. 223/2009, i težiti razvoju statistike koja služi potrebama širokog kruga korisnika europske statistike, uključujući donositelje odluka, istraživače, poduzetnike i europske građane općenito, i
-
surađivati sa statističkim tijelima na međunarodnoj razini radi promicanja upotrebe međunarodnih pojmova, klasifikacija, metoda i ostalih standarda, posebno radi osiguranja veće usklađenosti i usporedivosti na globalnoj razini.
4. Svaka država članica nastoji osigurati da su njezini postupci za izradu statistike uspostavljeni na standardizirani način i da su unaprijeđeni, u mjeri u kojoj je to moguće, mehanizmima za reviziju.
5. U interesu transparentnosti, Komisija (Eurostat), kada je to primjereno, javno objavljuje svoju ocjenu kvalitete nacionalnih doprinosa europskoj statistici u okviru izvješća o kakvoći i praćenja usklađenosti.
6. Komisija (Eurostat) razmatra na koji način može svoje publikacije, posebno one koje su dostupne putem njezine internetske stranice, učiniti jednostavnijima za korištenje neprofesionalnim korisnicima te omogućava jednostavan pristup kompletnim serijama podataka i navodi intuitivne usporedne grafove kako bi se građanima pružila dodana vrijednost. Periodičnim ažuriranjima Komisije (Eurostata) pružaju se, kada je to moguće, informacije o svakoj državi članici te se pružaju godišnje, mjesečne i dugoročne serije podataka, kada je to primjereno, i kada su koristi veće od troškova prikupljanja.
Članak 6.
Određivanje statističkih prioriteta
1. Program osigurava statističke inicijative na kojima se temelji razvoj, provedba i praćenje važećih politika Unije i pruža statističku podršku važnim zahtjevima koji proizlaze iz novih inicijativa politika Unije.
2. Prilikom pripreme godišnjih programa rada iz članka 9., Komisija osigurava učinkovito određivanje prioriteta te godišnji pregled i izvještavanje o statističkim prioritetima. Na taj će način godišnji programi rada imati za cilj osigurati da se europske statistike izrađuju s raspoloživim sredstvima na nacionalnoj razini i na razini Unije. Određivanje prioriteta doprinosi smanjenju troškova i opterećenja novih statističkih zahtjeva smanjivanjem statističkih zahtjeva u postojećim područjima europske statistike te se ostvaruje u uskoj suradnji s državama članicama.
3. Komisija osigurava razvoj i primjenu instrumenata za godišnje preispitivanje prioriteta statističkih aktivnosti radi doprinosa smanjenju troškova i opterećenja za pružatelje podataka i izrađivače statistike.
4. Prilikom predlaganja novih aktivnosti ili uvođenja većih revizija postojeće statistike, Komisija ne odgovarajući način obrazlaže te aktivnosti ili revizije i pruža informacije s podacima primljenim od država članica o dužnosti izvještavanja i troškovima izrade u skladu s člankom 14. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 223/2009.
Članak 7.
Financiranje
1. Financijska omotnica Unije za provedbu programa za 2013. utvrđena je u iznosu od 57,3 milijuna eura i obuhvaćena je programskim razdobljem od 2007. do 2013.
2. Najkasnije tri mjeseca nakon donošenja višegodišnjeg financijskog okvira za godine 2014.-2020. („VFO 2014. do 2020.”), Komisija se poziva da podnese Europskom parlamentu i Vijeću zakonodavni prijedlog o uvođenju financijske alokacije za razdoblje od 2014. do 2017.
3. Komisija provodi financijsku potporu Unije u skladu s Financijskom uredbom.
4. Komisija donosi svoju odluku o godišnjim izdvajanjima u skladu s nadležnostima proračunskog tijela.
Članak 8.
Administrativna i tehnička pomoć
Financijska alokacija za program može obuhvaćati rashode koji se odnose na aktivnosti pripreme, praćenja, kontrole, revizije i ocjene koje su potrebne za upravljanje programom i za postizanje njegovih ciljeva; posebno za studije, sastanke stručnjaka, izdatke vezane uz naknade statističkim stručnjacima, aktivnosti vezane uz informiranje i komunikacije, izdatke vezane uz mreže informacijske tehnologije usmjerene na obradu i razmjenu podataka, kao i sve ostale izdatke Komisije za tehničku i administrativnu pomoć vezanu za upravljanje programom. Alokacija može pokrivati i tehničku i stručnu pomoć koja je pružena državama članicama koje ne mogu izraditi određenu europsku statistiku ili statistiku potrebne kvalitete zbog posebnih okolnosti.
Članak 9.
Godišnji programi rada
Radi provedbe programa, Komisija donosi godišnje programe rada koji ispunjavaju zahtjeve iz članka 17. Uredbe (EZ) br. 223/2009 i u kojima se određuju ciljevi koje trebaju provesti i njihovi očekivani rezultati, u skladu s općim i posebnim ciljevima iz članka 4. stavaka 1. i 2. ove Uredbe. Svaki godišnji program rada dostavlja se Europskom parlamentu u informativne svrhe.
Članak 10.
Vrste intervencija
Financijski doprinosi Unije mogu biti u obliku bespovratnih sredstava, ugovora o javnoj nabavi ili bilo kojih drugih intervencija potrebnih za postizanje općih i posebnih ciljeva iz članka 4. stavaka 1. i 2.
Članak 11.
Prihvatljive aktivnosti
1. Financijski doprinos Unije podržava aktivnosti razvoja, izrade i diseminacije europske statistike potrebne za postizanje općih i posebnih ciljeva iz članka 4. stavaka 1. i 2. Prioritet se daje aktivnostima koje donose veliku dodanu vrijednost Uniji u skladu s člankom 2.
2. Financijski doprinos za podršku mrežama suradnje iz članka 15. Uredbe (EZ) br. 223/2009 može biti u obliku bespovratnih sredstava za određenu aktivnost i može pokrivati do 95 % prihvatljivih troškova.
3. Prema potrebi, mogu se dodijeliti bespovratna sredstva za poslovanje, ne veće od 50 % prihvatljivih troškova, za djelovanje organizacija iz članka 12. stavka 3.
4. Kao doprinos troškovima koje su države članice imale prilikom obavljanja aktivnosti koje se temelje na prikupljanju podataka, za svaku skupinu podataka čiji se ukupni rezultati dostavljaju Komisiji može se platiti paušalni iznos do maksimalnog iznosa definiranog za prikupljanje podataka. Paušalni iznos određuje Komisija uzimajući u obzir složenost prikupljanja podataka.
Članak 12.
Korisnici koji ispunjavaju uvjete za bespovratna sredstva
1. U skladu s drugim podstavkom članka 128. stavka 1. Financijske uredbe, bespovratna sredstva se mogu dodijeliti nacionalnim statističkim tijelima iz članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 223/2009 bez poziva na podnošenje prijedloga.
2. Mreže suradnje mogu uključivati korisnike iz stavka 1. i ostala tijela bez poziva na podnošenje prijedloga u skladu s člankom 128. stavkom 1. Financijske uredbe.
3. Bespovratna sredstva za poslovanje iz članka 11. stavka 3. mogu se dodijeliti organizacijama koje ispunjavaju oba sljedeća kriterija:
(a)
neprofitne su organizacije koje su neovisne o sektorskim, komercijalnim i poslovnim ili drugim sukobima interesa i čiji su primarni ciljevi i aktivnosti promicanje i podrška provedbi Kodeksa prakse i provedba novih načina izrade europske statistike čiji je cilj poboljšanje učinkovitosti i kvalitete na razini Unije; i
(b)
dostavile su Komisiji zadovoljavajući izvještaj o svojem članstvu, internim pravilima i izvorima financiranja.
Članak 13.
Zaštita financijskih interesa Unije
1. Komisija poduzima odgovarajuće mjere kako bi osigurala zaštitu financijskih interesa Unije prilikom provedbe aktivnosti koje se financiraju u okviru ove Uredbe primjenom preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i ostalih nezakonitih aktivnosti putem dosljednih i djelotvornih provjera i, ako se otkriju nepravilnosti, osiguravanjem povrata nepravilno isplaćenih iznosa i, prema potrebi, izricanjem djelotvornih, proporcionalnih i odvraćajućih sankcija.
2. Komisija ili njezini predstavnici i Revizorski sud nadležni su za reviziju na temelju dokumenata i provjera na terenu svih korisnika bespovratnih sredstava, izvoditelja i podizvoditelja koji su primili sredstva u okviru ove Uredbe.
Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) prema potrebi provodi provjere i inspekcije na terenu gospodarskih subjekata na koje se izravno ili neizravno odnose ta sredstva, u skladu s postupcima utvrđenima u Uredbi Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (10), radi utvrđivanja postojanja prijevare, korupcije ili neke druge nezakonite aktivnosti koje utječu na financijske interese Unije u vezi s ugovorom o bespovratnim sredstvima, odlukom o dodjeli bespovratnih sredstava ili ugovorom koji se financira na temelju ove Uredbe.
Ne dovodeći u pitanje prvi i drugi podstavak, sporazumima o suradnji s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama i ugovorima o bespovratnim sredstvima, odlukama o dodjeli bespovratnih sredstava i ugovorima koji proizlaze iz provedbe ove Uredbe izričito se ovlašćuje Komisija, Revizorski sud i OLAF za provođenje navedenih revizija, provjera i inspekcija na terenu.
Članak 14.
Sudjelovanje trećih zemalja u programu
Sudjelovanje u programu omogućuje se:
(a)
zemljama EGP-a/EFTA-e, u skladu s uvjetima utvrđenima u Sporazumu o Europskom gospodarskom prostoru;
(b)
Švicarskoj, u skladu s uvjetima utvrđenima u Sporazumu od 26. listopada 2004. između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o suradnji u području statistike (11); i
(c)
zemljama na koje se primjenjuje Europska politika susjedstva, zemljama koje su podnijele zahtjev za članstvo u Uniji, zemljama kandidatkinjama i zemljama pristupnicama i zemljama zapadnog Balkana uključenima u proces stabilizacije i pridruživanja, u skladu s uvjetima utvrđenima u odgovarajućim bilateralnim ili multilateralnim sporazumima s tim zemljama kojima se utvrđuju opća načela njihovog sudjelovanja u programima Unije.
Članak 15.
Ocjena i preispitivanje programa
1. Komisija nakon savjetovanja s ESSC-om podnosi privremeno izvješće o napretku u provedbi programa Europskom parlamentu i Vijeću do 30. lipnja 2015.
2. Najkasnije do 31. prosinca 2016., Komisija može na temelju privremenog izvještaja o napretku iz stavka 1. i nakon savjetovanja s ESSC-om podnijeti Europskom parlamentu i Vijeću prijedlog za produljenje programa za razdoblje od 2018. do 2020., uz poštovanje uvjeta VFO-a 2014. do 2020.
3. Do 31. prosinca 2018., Komisija podnosi, nakon savjetovanja s ESSC-om i Europskim statističkim savjetodavnim odborom, konačno izvješće o ocjeni provedbe programa Europskom parlamentu i Vijeću.
Članak 16.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od 1. siječnja 2013.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Strasbourgu 15. siječnja 2013.