RÅDETS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE
af 13. september 2013
om godkendelse af Cyperns makroøkonomiske tilpasningsprogram og om ophævelse af afgørelse 2013/236/EU
(2013/463/EU)
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 472/2013 af 21. maj 2013 om skærpelse af den økonomiske og budgetmæssige overvågning af medlemsstater i euroområdet, der har eller er truet af alvorlige vanskeligheder med hensyn til deres finansielle stabilitet (1), særlig artikel 7, stk. 2 og 5,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Forordning (EU) nr. 472/2013 finder anvendelse på medlemsstater, der allerede modtog finansiel bistand, herunder fra Den Europæiske Stabilitetsmekanisme (ESM), på det tidspunkt, hvor nævnte forordning trådte i kraft.
(2)
Forordning (EU) nr. 472/2013 indeholder reglerne for godkendelse af de makroøkonomiske tilpasningsprogrammer for medlemsstater, der modtager finansiel bistand; det er nødvendigt, at disse regler er i overensstemmelse med traktaten om oprettelse af den europæiske stabilitetsmekanisme.
(3)
Efter anmodning fra Cypern den 25. juni 2012 om finansiel bistand fra ESM besluttede Rådet den 25. april 2013 ved afgørelse 2013/236/EU (2), at Cypern nøje skulle gennemføre et makroøkonomisk tilpasningsprogram.
(4)
Den 24. april 2013 besluttede ESM's repræsentantskab i princippet at yde Cypern stabilitetsstøtte, og det godkendte aftalememorandummet om specifikke økonomisk-politiske betingelser (herefter »aftalememorandummet«) og Kommissionens undertegnelse heraf på ESM's vegne.
(5)
I overensstemmelse med artikel 1, stk. 2, i afgørelse 2013/236/EU har Kommissionen sammen med Den Europæiske Centralbank (ECB) og, hvor det er relevant, Den Internationale Valutafond (IMF) foretaget den første vurdering af fremskridtene med gennemførelsen af de aftalte foranstaltninger og af deres effektivitet og økonomiske og sociale virkninger. På baggrund af denne vurdering er der foretaget en opdatering af det eksisterende makroøkonomiske tilpasningsprogram, som afspejler de skridt, som de cypriotiske myndigheder har taget frem til andet kvartal af 2013.
(6)
Efter at forordning (EU) nr. 472/2013 er trådt i kraft, skal det makroøkonomiske tilpasningsprogram nu vedtages i form af en gennemførelsesafgørelse fra Rådet. Af hensyn til klarheden og retssikkerheden bør programmet godkendes på ny på basis af artikel 7, stk. 2, i forordning (EU) nr. 472/2013. Grundlæggende set bør programmet forblive identisk med det, der blev godkendt ved afgørelse 2013/236/EU, men også indeholde resultaterne af den undersøgelse, der er blevet gennemført i overensstemmelse med artikel 1, stk. 2, i nævnte afgørelse. Samtidig bør afgørelse 2013/236/EU ophæves.
(7)
Kommissionen har sammen med ECB og IMF foretaget den første vurdering af fremskridtene med gennemførelsen af de aftalte foranstaltninger og af deres effektivitet og økonomiske og sociale virkninger. Som et resultat heraf er aftalememorandummet blevet opdateret for så vidt angår reformen inden for den finansielle sektor, den finanspolitiske reform og de strukturelle reformer, navnlig med hensyn til i) at fastlægge en køreplan for den gradvise lempelse af kapitalkontrollen, ii) at opstille de retlige rammer for en styringsstruktur til forvaltning af statens andel i den kooperative kreditsektor, iii) at gennemføre en handlingsplan for bekæmpelse af hvidvaskning af penge, iv) at indføre en kompensationsordning for sociale fonde og pensionsfonde med indskud i Cyprus Popular Bank, v) at sikre, at der fortsat vil være tilstrækkelige midler til rådighed til dækning af de nationale bidrag til projekter, der finansieres gennem strukturfondene og andre EU-fonde, vi) at give nærmere oplysninger om den planlagte reform af det offentlige bistandssystem og vii) at udforme detaljerede forslag til aktiveringspolitikker og tage hurtige skridt til at skabe muligheder for de unge og forbedre deres beskæftigelsesudsigter. Gennemførelsen af omfattende og ambitiøse reformer på finansielle, finanspolitiske og strukturelle områder bør sikre, at Cyperns offentlige gæld bliver holdbar på mellemlang sigt.
(8)
Under gennemførelsen af den samlede politiske pakke i Cypern bør Kommissionen yde supplerende rådgivning og teknisk bistand på specifikke områder. En medlemsstat, der er underlagt et makroøkonomisk tilpasningsprogram, og som har utilstrækkelig administrativ kapacitet, skal søge teknisk bistand fra Kommissionen, der i den forbindelse kan nedsætte ekspertgrupper.
(9)
De cypriotiske myndigheder bør i overensstemmelse med gældende nationale regler og national praksis inddrage arbejdsmarkedets parter og civilsamfundets organisationer i forberedelsen, gennemførelsen, overvågningen og evalueringen af det makroøkonomiske tilpasningsprogram -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
1. For at lette den cypriotiske økonomis tilbagevenden til bæredygtig vækst og finanspolitisk og finansiel stabilitet gennemfører Cypern nøje det makroøkonomiske tilpasningsprogram (»programmet«), hvis hovedelementer er fastlagt i artikel 2 i denne afgørelse.
2. Kommissionen overvåger sammen med ECB og, hvis det er relevant, IMF Cyperns fremskridt med gennemførelsen af programmet. Cypern samarbejder fuldt ud med Kommissionen og ECB. Cypern forsyner dem navnlig med alle de oplysninger, som de finder nødvendige for overvågningen af programmet. De cypriotiske myndigheder konsulterer på forhånd Kommissionen, ECB og IMF om vedtagelsen af politikker, der ikke indgår i denne afgørelse, men som kunne få væsentlig indflydelse på realiseringen af programmets målsætninger.
3. Kommissionen undersøger sammen med ECB og, hvis det er relevant, IMF i samarbejde med de cypriotiske myndigheder, hvilke ændringer og opdateringer af programmet der måtte være nødvendige for at tage hensyn til f.eks. en betydelig kløft mellem de makroøkonomiske og budgetmæssige prognoser og de realiserede tal (herunder for beskæftigelse), negative afsmittende virkninger samt makroøkonomiske og finansielle chok.
For at sikre en gnidningsløs gennemførelse af programmet og bidrage til en holdbar korrektion af ubalancer yder Kommissionen løbende rådgivning og vejledning om reformer af finanspolitik, finansmarkeder og strukturreformer.
Kommissionen foretager regelmæssigt en vurdering af programmets økonomiske virkninger og anbefaler de nødvendige korrektioner med henblik på at fremme vækst og jobskabelse, sikre den nødvendige finanspolitiske konsolidering og minimere skadelige sociale virkninger. Det makroøkonomiske tilpasningsprogram, herunder dets mål og den forventede fordeling af tilpasningsindsatsen, offentliggøres.
Artikel 2
1. De primære mål for programmet er at genoprette en sund cypriotisk banksektor, at videreføre den igangværende finanspolitiske konsolidering og at gennemføre strukturreformer for at fremme konkurrenceevnen og en bæredygtig og afbalanceret vækst. Programmet skal tackle de særlige risici fra Cypern for den finansielle stabilitet i euroområdet og sigte mod hurtigt at genoprette en sund og bæredygtig økonomisk og finansiel situation i Cypern og genskabe landets kapacitet til at finansiere sig selv fuldt ud på de internationale finansielle markeder. Programmet skal tage behørigt hensyn til Rådets henstillinger til Cypern i henhold til artikel 121, 126 og 136 og 148 i traktaten samt til Cyperns indsats for at efterkomme dem, idet der tages sigte på at udvide, styrke og uddybe de påkrævede politiske foranstaltninger.
2. Cypern viderefører den finanspolitiske konsolidering i overensstemmelse med sine forpligtelser i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud ved hjælp af permanente foranstaltninger af høj kvalitet, samtidig med at virkningerne for de sårbare befolkningsgrupper mindskes.
3. For at bringe underskuddet ned under 3 % af BNP senest i 2016 sørger Cypern for at være rede til at iværksætte yderligere konsolideringsforanstaltninger. Mere specifikt sørger den cypriotiske regering i tilfælde af lavere indtægter end ventet eller højere sociale udgifter på grund af negative makroøkonomiske virkninger for at være rede til at træffe yderligere foranstaltninger for at bevare programmets målsætninger, bl.a. ved at mindske diskretionære udgifter, samtidig med at virkningerne for de sårbare befolkningsgrupper mindskes. I programperioden lægges likvide indtægter, som er højere end i fremskrivningerne i programmet, herunder eventuelle uventede gevinster, til side eller anvendes til at nedbringe gælden. Hvis der derimod opnås bedre resultater end forventet, kan dette, i det omfang det anses for at være et varigt fænomen, i stedet mindske behovet for yderligere foranstaltninger i programmets sidste år.
4. Cypern sikrer en god gennemførelse af strukturfondene og andre EU-fonde for så vidt angår programmets budgetmål. For at sikre en effektiv udnyttelse af EU-midler sørger den cypriotiske regering for, at der er tilstrækkelige nationale midler til rådighed til dækning af nationale bidrag, herunder ikke-støtteberettigede udgifter, under de europæiske struktur- og investeringsfonde (EFRU, ESF, Samhørighedsfonden, ELFUL og EFF/EHFF) i programperioderne 2007-2013 og 2014-2020, idet der samtidig tages hensyn til de disponible midler fra Den Europæiske Investeringsbank. Myndighederne ser til, at den institutionelle kapacitet til gennemførelse af de aktuelle og fremtidige programmer forbedres, og at forvaltningsmyndighederne og gennemførelsesorganerne råder over passende menneskelige ressourcer.
5. For at genskabe en sund finansiel sektor viderefører Cypern en gennemgribende reform og omstrukturering af banksektoren og styrker levedygtige banker ved at genoprette deres kapital, forbedre deres likviditetssituation og styrke banktilsynet. Programmet lægger op til følgende foranstaltninger og resultater:
a)
sikring af, at likviditetssituationen i banksektoren nøje overvåges. Midlertidige restriktioner for den frie bevægelighed for kapital (bl.a. begrænsninger for hævning af kontanter, betalinger og overførsler) overvåges nøje. Målet er, at kontrollen kun opretholdes, så længe den er strengt nødvendig for at reducere alvorlige risici for stabiliteten i det finansielle system. Der er blevet offentliggjort en køreplan for en gradvis lempelse af kontrollen baseret på milepæle og de fremskridt, der gøres med gennemførelsen af programmet, og i overensstemmelse med bankens likviditetssituation. De mellemfristede finansierings- og egenkapitalplaner for de indenlandske banker, som er afhængige af finansiering via centralbanken eller modtager statsstøtte, skal på realistisk vis afspejle den forventede nedgearing i banksektoren og mindske afhængigheden af låntagning i centralbankerne, samtidig med at der undgås nødudsalg (»fire sales«) af aktiver og en kreditstramning. Forordningerne om minimumslikviditetskrav opdateres for at forhindre en uforholdsmæssigt stor udstederkoncentration i fremtiden
b)
vedtagelse af de nødvendige forskriftsmæssige krav om en forøgelse af den mindst tilladte solvensprocent for tier 1-kapitalkvote til 9 % inden udgangen af 2013
c)
iværksættelse af foranstaltninger for at minimere omkostninger i forbindelse med omstrukturering af banker, der pålægges skatteyderne. Underkapitaliserede kommercielle og kooperative kreditinstitutter tilvejebringer i videst muligt omfang kapital fra private kilder, inden der ydes statsstøtte. Alle omstruktureringsplaner skal godkendes formelt i henhold til statsstøttereglerne, før der ydes statsstøtte. Kommercielle banker med kapitalunderskud kan, hvis andre foranstaltninger viser sig ikke at være tilstrækkelige, anmode om rekapitaliseringsstøtte fra staten i overensstemmelse med procedurerne for statsstøtte
d)
sikring af, at der oprettes et kreditregister, at den nuværende forskriftsmæssige ramme for låntagnings- og lånforvaltningsprocedurer revideres og om nødvendigt ændres, og at der vedtages lovgivning til styrkelse af forvaltningen af forretningsbanker
e)
styrkelse af bankernes forvaltning, bl.a. ved at forbyde långivning til uafhængige bestyrelsesmedlemmer eller deres forbundne parter
f)
sikring af størst mulig inddrivelse af misligholdte lån, samtidig med at incitamenterne til strategisk misligholdelse fra låntagernes side mindskes. Dette omfatter lempelse af begrænsningerne for beslaglæggelse af sikkerhedsstillelse og en effektiv overvågning og forvaltning af misligholdte lån
g)
færdiggørelse af harmoniseringen af reguleringen af og tilsynet med kooperative kreditinstitutioner med de regler, der gælder for forretningsbanker
h)
gennemførelse af strategien for den kooperative kreditinstitutsektors fremtidige struktur, funktionsmåde og levedygtighed som udformet af Cyperns centralbank i samråd med Kommissionen, ECB og IMF
i)
styrkelse af overvågningen af virksomhedernes og husholdningernes gæld og etablering af en ramme for målrettet omstrukturering af gælden i den private sektor for at lette nye udlån og mindske kreditklemmen
j)
yderligere styrkelse af rammerne for bekæmpelse af hvidvaskning af penge og gennemførelse af en handlingsplan til sikring af, at praksis med hensyn til kundelegitimationskrav og gennemsigtighed for de enkelte institutter forbedres i overensstemmelse med bedste praksis
k)
indførelse af lovgivning om obligatorisk tilsyn på grundlag af kapitaliseringsniveauer
l)
integration af stresstests i det regelmæssige eksterne banktilsyn
m)
indførelse af oplysningspligt, således at bankerne regelmæssigt underretter markederne om de fremskridt, de gør med omstruktureringen af bankvirksomheden, og
n)
opstilling af de retlige rammer for en ny styringsstruktur til forvaltning af statens andel i den kooperative kreditsektor.
6. I løbet af 2013 gennemfører de cypriotiske myndigheder nøje finansloven for 2013 (som ændret), inklusive de supplerende permanente foranstaltninger, der blev vedtaget før den første udbetaling af finansiel bistand, der skal beløbe sig til mindst 351 mio. EUR (2,1 % af BNP). Cypern træffer følgende foranstaltninger:
a)
en reform af skattesystemet for motorkøretøjer, baseret på miljøvenlige principper og med sigte på at skabe yderligere indtægter på mellemlang sigt
b)
en kompensationsordning for sociale fonde og pensionsfonde med indskud i Cyprus Popular Bank, som sikrer en ligeværdig behandling i forhold til sådanne fonde i Bank of Cyprus, tager hensyn til likviditeten og den aktuarmæssige stilling i hver fond og minimerer virkningen for det offentlige underskud. Som følge af disse fondes sociale karakter kan målet for det offentlige underskud i 2013 tages op til revision for at tage hensyn til den budgetmæssige virkning af denne ordning
c)
en fuldstændig gennemførelse af de konsolideringsforanstaltninger, der er vedtaget siden december 2012.
7. Cypern anvender følgende foranstaltninger fra den 1. januar 2014:
a)
udgiftssiden i budgettet skal omfatte en reduktion af de samlede udgifter til sociale overførsler gennem bedre målretning, en yderligere reduktion af lønningerne i den offentlige sektor og af overtidsbetalingen, indførelse af et gebyr for kort til den kollektive trafik for studerende og pensionister og strukturreformforanstaltninger i uddannelsessektoren for at forbedre udnyttelsen af ressourcer, og
b)
indtægtssiden i budgettet for 2014 skal omfatte en forlængelse af de midlertidige bidrag på bruttoindtægten for ansatte i den offentlige og private sektor indtil den 31. december 2016, momsstigninger, højere punktafgifter og en stigning i bidragene til den almindelige socialforsikringsordning.
8. For at sikre de offentlige finansers langsigtede holdbarhed gennemfører Cypern finanspolitiske strukturreformer, der bl.a. omfatter følgende foranstaltninger og resultater:
a)
om nødvendigt nye reformer af det almindelige pensionssystem og pensionssystemet i den offentlige sektor for at sikre pensionssystemets holdbarhed på lang sigt, samtidig med at der tages fat om spørgsmålet om pensionernes tilstrækkelighed. De forskellige reformmuligheder bør behandles i en aktuarmæssig undersøgelse
b)
kontrol med væksten i sundhedsudgifterne for at sikre, at der findes tilstrækkelige midler med henblik på at styrke finansieringsstrukturens bæredygtighed og effektiviteten i de offentlige sundhedsydelser, etablering af et nationalt sundhedssystem med sikring af dets økonomiske bæredygtighed og universelle dækning
c)
forbedring af effektiviteten i de offentlige udgifter og af budgetproceduren ved hjælp af effektive mellemfristede budgetrammer som led i en bedre forvaltning af de offentlige finanser for derved at bidrage til budgetkonsolideringsbestræbelserne, samtidig med at der sikres tilstrækkelige midler til grundlæggende politikker såsom uddannelse og sundhedspleje. Disse rammer skal være i fuld overensstemmelse med Rådets direktiv 2011/85/EU (3) og med traktaten om stabilitet, samordning og styring i Den Økonomiske og Monetære Union, der blev undertegnet den 2. marts 2012 i Bruxelles
d)
vedtagelse af passende retlige og institutionelle rammer for offentlig-private partnerskaber, der udformes i overensstemmelse med bedste praksis
e)
udarbejdelse af et program til at opnå et solidt virksomhedsledelsessystem for statsejede og halvoffentlige virksomheder og indledning af en privatiseringsplan for at forbedre den økonomiske effektivitet og genoprette gældsbæredygtigheden
f)
udarbejdelse og gennemførelse af en omfattende reformplan for at forbedre effektiviteten i skatteopkrævningen og skatteadministrationen, herunder foranstaltninger til bekæmpelse af skattesvig og skatteflugt samt sikring af en fuldstændig og rettidig anvendelse af lovgivning og standarder for internationalt skattesamarbejde og udveksling af skatteoplysninger
g)
reform af ordningen for skat på fast ejendom
h)
reform af den offentlige administration for at forbedre dens funktion og omkostningseffektivitet, navnlig ved at revidere dens størrelse, ansættelsesvilkårene og de offentlig tjenesters funktionelle organisation, for således at sikre en effektiv udnyttelse af de offentlige ressourcer og levering af kvalitetsydelser til befolkningen
i)
reformer af de sociale ydelsers overordnede struktur og niveauer med henblik på at opnå en mere effektiv udnyttelse af ressourcerne og sikre en passende balance mellem social bistand og incitamenter til at arbejde. Den planlagte reform af offentlig bistand skal sikre, at social bistand fungerer som et sikkerhedsnet for at sikre en minimumsindkomst for dem, der ikke er i stand til at opretholde en basal levestandard, samtidig med at der er effektive incitamenter til at tage arbejde, og
j)
en gennemgribende revision af den offentlige gæld, bl.a. en undersøgelse af, hvilke faktorer der har ført til opbygning af den uforholdsmæssigt store gæld.
9. Cypern sikrer, at lønindekseringssystemet inden for den offentlige sektor som helhed forbliver suspenderet indtil programmets afslutning. Enhver ændring i mindstelønnen skal være i overensstemmelse med den økonomiske udvikling og udviklingen på arbejdsmarkedet og ske i samråd med arbejdsmarkedets parter.
10. Cypern udarbejder detaljerede forslag til tackling af de påviste huller i landets aktiveringspolitikker. Cypern tager hurtige skridt til at skabe muligheder for de unge og forbedre deres beskæftigelsesudsigter i overensstemmelse med målsætningerne i Rådets henstilling om oprettelsen af en ungdomsgaranti (4). Udformningen, forvaltningen og gennemførelsen af foranstaltningerne rettet mod de unge skal indgå som en velintegreret del af samlingen af aktiveringspolitikker og være i overensstemmelse med reformen af det sociale velfærdssystem og de aftalte budgetmål.
11. Cypern vedtager de resterende ændringer af den sektorspecifikke lovgivning, der er nødvendige for fuldt ud at gennemføre Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF (5). Ubegrundede hindringer på markedet for tjenesteydelser, navnlig for så vidt angår regulerede erhverv, fjernes. Konkurrencelovgivningen forbedres gennem en styrkelse af de kompetente konkurrencemyndigheders funktionsmåde og gennem beskyttelse af de nationale reguleringsmyndigheders uafhængighed og beføjelser.
12. Cypern reducerer efterslæbet med hensyn til udstedelse af skøder, tager skridt til hurtigt at befri skøder, der skal overføres til købere af fast ejendom, for behæftelser og indfører garanterede tidsfrister for udstedelse af bygningscertifikater og skøder.
13. Cypern ændrer bestemmelserne om tvangssalg af belånt ejendom og tillader private auktioner hurtigst muligt. Domstolenes sagsbehandling fremskyndes, og domstolenes forsinkelser indhentes inden programperiodens afslutning. Cypern tager initiativ til at forbedre turistsektorens konkurrencedygtighed med en konkret handlingsplan, der kan føre til opfyldelse af de kvantificerede mål i den reviderede strategi for turistsektoren i årene 2011-2015. Cypern aflægger rapport om behovet for flyforbindelser, der kan danne grundlag for en strategi på det luftfartspolitiske område.
14. Cypern gennemfører fuldt ud den tredje energipakke uanset artikel 44, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/72/EF (6) og artikel 49, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/73/EF (7). Cypern undersøger, om der er grund til at anvende de undtagelser, landet er blevet indrømmet ved disse artikler. Parallelt hermed udarbejdes der en omfattende udviklingsplan for omstruktureringen af den cypriotiske energisektor. Planen skal omfatte:
a)
en udbygningsplan for den infrastruktur, der kræves til udnyttelsen af naturgas, hvori der tages hensyn til de kommercielle muligheder og risici
b)
en oversigt over reguleringssystemet og markedsordningen for den omstrukturerede energisektor og gaseksporten, herunder en passende salgsramme for off-shore-gasforsyningen, der maksimerer indtægterne, og
c)
en plan med henblik på at etablere den institutionelle ramme for forvaltning af kulbrinteressourcer, herunder en ressourcefond, der modtager og forvalter offentlige indtægter fra off-shore-gasudvinding, og som oprettes på grundlag af internationalt anerkendt bedste praksis.
15. Cypern indgiver en anmodning til Kommissionen om teknisk bistand i programperioden. I anmodningen angives og præciseres de områder, hvor de cypriotiske myndigheder finder det vigtigt at modtage teknisk bistand eller rådgivning for at kunne gennemføre det makroøkonomiske tilpasningsprogram.
Artikel 3
Afgørelse 2013/236/EU ophæves.
Artikel 4
Denne afgørelse er rettet til Republikken Cypern.
Udfærdiget i Bruxelles, den 13. september 2013.
PROVEDBENA ODLUKA VIJEĆA
od 13. rujna 2013.
o odobravanju programa makroekonomske prilagodbe za Cipar i stavljanju izvan snage Odluke 2013/236/EU
(2013/463/EU)
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o jačanju gospodarskog i proračunskog nadzora nad državama članicama u europodručju koje imaju ili im prijete ozbiljne teškoće u pogledu njihove financijske stabilnosti (1), a posebno njezin članak 7. stavke 2. i 5.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
budući da:
(1)
Uredba (EU) br. 472/2013 primjenjuje se na države članice koje već primaju financijsku pomoć, uključujući iz Europskog mehanizma za stabilnost (ESM), u vrijeme njezina stupanja na snagu.
(2)
Uredbom (EU) br. 472/2013 određuju se pravila za odobravanje programâ makroekonomske prilagodbe za države članice koje primaju financijsku pomoć; ta pravila trebaju biti u skladu s odredbama Ugovora o uspostavi Europskog mehanizma za stabilnost.
(3)
Nakon zahtjeva za financijsku pomoć iz ESM-a koji je Cipar podnio 25. lipnja 2012., Vijeće je 25. travnja 2013. Odlukom 2013/236/EU (2) odlučilo da Cipar treba dosljedno provoditi program makroekonomske prilagodbe.
(4)
Dana 24. travnja 2013. Vijeće guvernera ESM-a u načelu je odlučilo dodijeliti potporu za stabilnost Cipru te je odobrilo Memorandum o razumijevanju o posebnom uvjetovanju gospodarske politike (dalje u tekstu „MOR”) i njegovo potpisivanje od strane Komisije u ime ESM-a.
(5)
U skladu s člankom 1. stavkom 2. Odluke 2013/236/EU, Komisija je u suradnji s Europskom središnjom bankom (ESB) i, po potrebi, s Međunarodnim monetarnim fondom (MMF) provela prvi pregled radi procjene napretka provedbe dogovorenih mjera, kao i njihove učinkovitosti te gospodarskog i društvenog učinka. Kao posljedica tog pregleda, postojeći je program makroekonomske prilagodbe ažuriran, odražavajući mjere koje su ciparska tijela poduzela do drugog tromjesečja 2013.
(6)
Nakon stupanja na snagu Uredbe (EU) br. 472/2013 program makroekonomske prilagodbe sada treba donijeti u obliku provedbene odluke Vijeća. Zbog jasnoće i pravne sigurnosti program bi trebalo ponovno donijeti na temelju članka 7. stavka 2. Uredbe (EU) br. 472/2013. Sadržaj programa trebao bi ostati jednak sadržaju programa odobrenog Odlukom 2013/236/EU, ali bi trebao uključivati i rezultate pregleda provedenog u skladu s člankom 1. stavkom 2. te odluke. Istodobno bi Odluku 2013/236/EU trebalo staviti izvan snage.
(7)
Komisija je u suradnji s ESB-om i MMF-om provela prvi pregled radi procjene napretka provedbe dogovorenih mjera, kao i njihove učinkovitosti te gospodarskog i društvenog učinka. Zbog toga je MOR ažuriran u području reforme financijskog sektora, fiskalne politike i strukturnih reformi, posebice u pogledu i. plana aktivnosti za postupno smanjenje kontrola kapitala; ii. uspostave pravnog okvira za novu upravljačku strukturu radi upravljanja državnim udjelima u zadružnom kreditnom sektoru; iii. akcijskog plana za suzbijanje pranja novca; iv. kompenzacijskog programa za štedne fondove i mirovinske fondove koji su imali depozite u banci Cyprus Popular Bank; v. osiguranja nastavka dostupnosti nužnih nacionalnih fondova za pokrivanje nacionalnih doprinosa u vezi s projektima koji se financiraju iz strukturnoga i drugih fondova EU-a; vi. pružanja detaljnih podataka o planiranoj reformi javne pomoći; te vii. sastavljanja detaljnih prijedloga za aktivacijske politike i poduzimanja hitnih mjera kako bi se stvorile prilike za mlade ljude i poboljšali njihovi izgledi za zaposlenje. Provedba sveobuhvatnih i ambicioznih reformi u financijskom, fiskalnom i strukturnom području trebala bi osigurati srednjoročnu održivost ciparskog javnog duga.
(8)
Tijekom provedbe sveobuhvatnog paketa politika Cipra, Komisija bi trebala davati dodatne savjete za politike i tehničku pomoć u posebnim područjima. Ako država članica na koju se primjenjuje program makroekonomske prilagodbe ima nedovoljne administrativne kapacitete, treba zatražiti tehničku pomoć od Komisije, koja u tu svrhu može sastaviti skupinu stručnjaka.
(9)
Pri sastavljanju, provedbi, praćenju i ocjenjivanju programa makroekonomske prilagodbe ciparska tijela trebala bi, u skladu s trenutačnim nacionalnim pravilima i praksama, tražiti stajalište od socijalnih partnera i organizacija civilnog društva,
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
1. Kako bi se olakšao povrat ciparskoga gospodarstva na put održiva rasta te fiskalne i financijske stabilnosti, Cipar dosljedno provodi program makroekonomske prilagodbe („program”), čiji su glavni elementi utvrđeni u članku 2. ove Odluke.
2. Komisija u suradnji s ESB-om i, po potrebi, MMF-om prati napredak Cipra u provedbi programa. Cipar u potpunosti surađuje s Komisijom i ESB-om. Posebice, osigurava im sve podatke koje smatraju potrebnima za praćenje programa. Ciparska tijela unaprijed se savjetuju s Komisijom, ESB-om i MMF-om o donošenju politika koje nisu uključene u ovu Odluku, ali bi mogle imati bitan utjecaj na ostvarivanje ciljeva programa.
3. Komisija u suradnji s ESB-om i, po potrebi, MMF-om s ciparskim tijelima ispituje promjene i ažuriranja programa koji bi mogli biti potrebni da bi se na odgovarajući način uzela u obzir, inter alia, sva značajna neslaganja između makroekonomskih i fiskalnih predviđanja te ostvarenih brojki (uključujući zaposlenost), negativni učinci prelijevanja, kao i makroekonomski i financijski šokovi.
Kako bi se osigurala neometana provedba programa i pridonijelo ispravljanju nejednakosti na održiv način, Komisija osigurava pružanje kontinuiranog savjetovanja i vodstva u vezi s fiskalnim reformama, reformama financijskog tržišta te strukturnim reformama.
Komisija u redovitim intervalima procjenjuje gospodarski učinak programa i preporučuje potrebne ispravke radi poticanja rasta i stvaranja radnih mjesta, osiguranja potrebne fiskalne konsolidacije i minimiziranja štetnih društvenih učinaka. Program makroekonomske prilagodbe, uključujući njegove ciljeve i očekivanu raspodjelu napora uloženih u prilagodbu, objavljuje se.
Članak 2.
1. Ključni su ciljevi programa: ponovna uspostava stabilnosti ciparskog bankarskog sektora; nastavak pokrenutog procesa fiskalne konsolidacije; i provedba strukturnih reformi radi potpore konkurentnosti te održivom i uravnoteženom rastu. Program odgovara na specifične rizike za financijsku stabilnost europodručja koji proizlaze iz Cipra te je usmjeren na brzu ponovnu uspostavu pouzdane i održive ekonomske i financijske situacije u Cipru te povrat njegovih kapaciteta za financiranje svih vlastitih potreba na međunarodnim financijskim tržištima. U programu se na odgovarajući način uzimaju u obzir preporuke Vijeća upućene Cipru u skladu s člancima 121., 126., 136. i 148. Ugovora, kao i mjere koje Cipar provodi radi usklađivanja s njima, a istodobno je usmjeren proširenju, jačanju i produbljivanju potrebnih mjera politika.
2. Cipar nastavlja s provedbom fiskalne konsolidacije u skladu sa svojim obvezama u okviru postupka za prekomjerni deficit putem stalnih visokokvalitetnih mjera, istodobno minimizirajući učinak na ranjive skupine.
3. Kako bi se deficit spustio ispod 3 % BDP-a do 2016., Cipar je spreman za poduzimanje dodatnih konsolidacijskih mjera. Posebice, u slučaju neostvarenja očekivanog prihoda ili većih potreba za socijalnim davanjima zbog negativnih makroekonomskih učinaka, ciparska vlada spremna je poduzeti dodatne mjere kako bi se sačuvali ciljevi programa, uključujući smanjenje diskrecijske potrošnje, istodobno minimizirajući učinak na ranjive skupine. Tijekom programskog razdoblja, novčani prihod veći od programskih projekcija, uključujući nepredviđene dobitke, štedi se ili se koristi u svrhu smanjenja duga. I obratno, bolja provedba, u mjeri u kojoj se smatra trajnom, može smanjiti potrebu za dodatnim mjerama u narednim godinama.
4. Cipar održava dobru provedbu strukturnih i ostalih fondova EU-a u pogledu proračunskih ciljeva programa. Radi osiguranja učinkovite provedbe fondova EU-a, ciparska vlada osigurava da potrebni nacionalni fondovi ostanu dostupni za pokrivanje nacionalnih doprinosa, uključujući neprihvatljive troškove, u sklopu europskih strukturnih i investicijskih fondova (EFRR-a, ESF-a, Kohezijskog fonda, EPFRR-a i EFR-a/EFPR-a) u okviru programskih razdoblja za 2007. - 2013. i 2014. - 2020., istodobno uzimajući u obzir dostupna sredstva Europske investicijske banke. Tijela osiguravaju poboljšanje institucionalnih kapaciteta za provedbu sadašnjih i budućih programa te dostupnost odgovarajućih ljudskih potencijala u upravljačkim tijelima i provedbenim tijelima.
5. Radi ponovne uspostave stabilnosti svojeg financijskog sektora Cipar nastavlja s temeljitom reformom i restrukturiranjem bankarskog sektora i ojačava održive banke obnovom njihova kapitala, rješavanjem njihova stanja likvidnosti i jačanjem nadzora nad njima. Programom se predviđaju sljedeće mjere i ishodi:
(a)
osiguranje pomnog praćenja stanja likvidnosti bankarskog sektora. Trenutačna ograničenja slobodnog kretanja kapitala ( inter alia, ograničenja podizanja gotovine, isplata i transfera) pomno se prate. Cilj je primjenjivati kontrole samo tijekom razdoblja u kojem je to strogo potrebno radi smanjenja ozbiljnih rizika za stabilnost financijskog sustava. Objavljen je plan aktivnosti za postupno popuštanje kontrola na temelju ključnih rezultata i napretka provedbe programa te u skladu sa stanjem likvidnosti banaka. Srednjoročni planovi financiranja i kapitalni planovi domaćih banaka koje se oslanjaju na financiranje središnje banke ili primaju državnu potporu realistično odražavaju očekivano razduživanje bankarskog sektora i umanjuju ovisnost o posuđivanju od središnjih banaka, izbjegavajući pritom rasprodaju imovine po preniskim cijenama i kreditnu krizu. Propisi o zahtjevima za minimalnu likvidnost ažuriraju se radi sprečavanja prekomjerne koncentracije izdavatelja u budućnosti;
(b)
donošenje potrebnih regulatornih zahtjeva u pogledu povećanja omjera minimalne adekvatnosti osnovnog kapitala na 9 % do kraja 2013.;
(c)
poduzimanje koraka radi minimiziranja troškova restrukturiranja banaka za porezne obveznike. Prije odobrenja mjera državne potpore nedovoljno kapitalizirane komercijalne i zadružne kreditne institucije u najvećoj mogućoj mjeri povećavaju kapital iz privatnih izvora. Svaki plan restrukturiranja službeno se odobrava u skladu s pravilima o državnim potporama prije nego što se takva državna potpora pruži. Komercijalne banke s nedostatkom kapitala mogu, ako ostale mjere nisu dovoljne, zatražiti dokapitalizacijsku potporu od države u skladu s postupcima pružanja državne potpore;
(d)
osiguravanje stvaranja kreditnog registra, pregleda i, po potrebi, izmjene postojećeg regulatornog okvira u vezi s podrijetlom zajmova i upravljačkim procesima te donošenja zakonodavstva o jačanju upravljanja komercijalnih banaka;
(e)
jačanje upravljanja banaka, uključujući zabranu posuđivanja neovisnim članovima odbora ili strankama povezanima s njima;
(f)
maksimiziranje naplate loših kredita uz minimiziranje poticaja za strateške obustave plaćanja dužnika. To uključuje ublažavanje ograničenja u vezi s oduzimanjem zaloga te valjano praćenje loših kredita i upravljanje njima;
(g)
dovršetak usklađivanja regulacije i nadzora zadružnih kreditnih institucija s regulacijom i nadzorom komercijalnih banaka;
(h)
provedba strategije za buduću strukturu, funkcioniranje i održivost sektora zadružnih kreditnih institucija, kako je predvidjela ciparska središnja banka uz savjetovanje s Komisijom, ESB-om i MMF-om;
(i)
jačanje praćenja zaduženosti korporativnog sektora i sektora kućanstava te uspostava okvira za ciljano restrukturiranje duga privatnog sektora radi olakšavanja davanja novih kredita i smanjenja kreditnih ograničenja;
(j)
daljnje jačanje okvira za suzbijanje pranja novca te provedba akcijskog plana koji osigurava provedbu poboljšanih praksa u pogledu temeljite provjere klijenata i transparentnosti poslovnih subjekata, u skladu s najboljom praksom;
(k)
predlaganje propisa o obveznom nadzoru koji se temelji na razinama kapitalizacije;
(l)
ugradnja testa otpornosti u redoviti eksterni nadzor banaka;
(m)
uvođenje obveznih zahtjeva za otkrivanje podataka kako bi se osiguralo da banke redovito izvješćuju tržište o napretku u restrukturiranju poslovanja banaka; i
(n)
uspostava pravnog okvira za novu upravljačku strukturu radi upravljanja državnim ulogom u zadružnom kreditnom sektoru.
6. Tijekom 2013. ciparska tijela dosljedno provode Zakon o proračunu iz 2013. (kako je izmijenjen), uključujući dodatne trajne mjere donesene prije odobravanja prve isplate financijske potpore, koja iznosi najmanje 351 milijuna EUR (2,1 % BDP-a). Cipar donosi sljedeće mjere:
(a)
reformu svojeg poreznog sustava za motorna vozila koja se temelji na okolišno prihvatljivim načelima, a usmjerena je srednjoročnom povećanju dodatnog prihoda;
(b)
kompenzacijski program za štedne i mirovinske fondove koji su imali depozite u banci Cyprus Popular Bank koji osigurava tretman usporediv s takvim fondovima u banci Bank of Cyprus, uzima u obzir protok novca i aktuarski položaj svakog fonda te minimizira udar na deficit opće države. S obzirom na socijalnu prirodu takvih fondova, ciljani deficit opće države za 2013. može se revidirati kako bi se uključili proračunski utjecaji ovog programa; i
(c)
potpunu provedbu konsolidacijskih mjera donesenih od prosinca 2012.
7. Cipar od 1. siječnja 2014. primjenjuje sljedeće mjere:
(a)
na rashodovnoj strani proračun treba uključivati: smanjenje ukupnih izdataka za socijalne transfere boljim ciljanjem; daljnje smanjenje plaća i naknada za prekovremeni rad u javnom i širem javnom sektoru; uvođenje naknade za putne karte u javnom prijevozu za studente i umirovljenike; i mjere strukturne reforme u obrazovnom sektoru radi poboljšanja iskoristivosti resursa; i
(b)
na prihodovnoj strani proračun za 2014. treba uključivati: produljenje privremenog doprinosa na bruto dohodak zaposlenika u javnom i privatnom sektoru do 31. prosinca 2016.; povećanje PDV-a; povećanja trošarina; povećanje doprinosa sustavu općeg socijalnog osiguranja.
8. Kako bi se osigurala dugoročna održivost javnih financija, Cipar provodi fiskalno-strukturalne reforme, koje obuhvaćaju, inter alia, sljedeće mjere i ishode:
(a)
po potrebi, daljnje reforme mirovinskog sustava u općem i javnom sektoru radi osiguranja dugoročne održivosti mirovinskog sustava, istodobno osiguravajući adekvatnost mirovina. Mogućnosti reforme predviđaju se na temelju aktuarske studije;
(b)
kontrolu rasta potrošnje zdravstvenog sustava radi osiguranja dovoljnih sredstava za osnovnu zdravstvenu skrb jačanjem održivosti strukture financiranja i učinkovitosti pružanja javne zdravstvene skrbi; provođenje nacionalnog zdravstvenog sustava osiguravajući njegovu financijsku održivost u pružanju opće skrbi;
(c)
poboljšanje učinkovitosti javne potrošnje i proračunskog postupka pomoću efikasnog srednjoročnog proračunskog okvira u sklopu poboljšanog upravljanja javnim financijama, čime se doprinosi naporima za konsolidaciju proračuna, istodobno uzimajući u obzir potrebu osiguravanja dovoljnih sredstava za temeljne sektore, kao što su obrazovanje i zdravstvena skrb. Taj je okvir potpuno usklađen s Direktivom Vijeća 2011/85/EU (3) i Ugovorom o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju u ekonomskoj i monetarnoj uniji, potpisanim u Bruxellesu 2. ožujka 2012.;
(d)
donošenje odgovarajućeg pravnog i institucionalnog okvira za javno-privatna partnerstva, osmišljenog u skladu s najboljom praksom;
(e)
razradu programa radi stvaranja solidnog sustava korporativnog upravljanja za poduzeća u vlasništvu države ili polujavna poduzeća te započinjanje plana privatizacije koji će pomoći poboljšanju ekonomske učinkovitosti i obnovi održivosti duga;
(f)
razradu i provedbu sveobuhvatnog plana reforme radi poboljšanja učinkovitosti i djelotvornosti naplate i administracije poreza, uključujući mjere za suzbijanje poreznih prijevara i utaja te očuvanje cjelovite i pravovremene provedbe zakona i standarda mjerodavnih za međunarodnu poreznu suradnju i razmjenu poreznih informacija;
(g)
reformu poreznog režima za nepokretnu imovinu;
(h)
reformu javne uprave radi poboljšanja njezina djelovanja i ekonomičnosti, posebice preispitujući veličinu i funkcionalnu organizaciju javnih službi te uvjete zapošljavanja u njima kako bi se osiguralo djelotvorno korištenje državnih resursa i pružanje kvalitetne usluge stanovništvu;
(i)
reformu cjelokupne strukture i razina socijalne pomoći radi postizanja učinkovite upotrebe resursa i osiguranja odgovarajuće ravnoteže između socijalne pomoći i poticaja za zapošljavanje. Planirana reforma javne pomoći osigurava da socijalna pomoć služi kao sigurnosna mreža koja jamči minimalni prihod onima koji ne mogu postići osnovni životni standard, uz istovremenu zaštitu poticaja za zapošljavanje; i
(j)
podvrgavanje javnih financija sveobuhvatnoj reviziji kako bi se, inter alia, procijenili razlozi koji su doveli do gomilanja prekomjernog duga.
9. Cipar osigurava da suspenzija indeksacije plaća u širem javnom sektoru ostane na snazi do kraja programa. Svaka promjena minimalne plaće u skladu je s kretanjima u gospodarstvu i na tržištu rada, a usvaja se nakon savjetovanja sa socijalnim partnerima.
10. Cipar priprema detaljne prijedloge politika u pogledu rješavanja prepoznatih nedostataka svojih aktivacijskih politika. Cipar poduzima hitne mjere radi stvaranja mogućnosti za mlade ljude i poboljšanja njihovih izgleda za zapošljavanje u skladu s ciljevima Preporuke Vijeća o uspostavi jamstva za mlade (4). Osmišljavanje, upravljanje i provedba mjera usmjerenih na mlade dobro se integrira unutar šireg sustava aktivacijskih politika i usklađuje s reformom sustava socijalne skrbi i dogovorenim proračunskim ciljevima.
11. Cipar donosi sve preostale potrebne izmjene zakonodavstva specifičnog za sektore kako bi se u cijelosti provela Direktiva 2006/123/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (5). Uklanjaju se neopravdane prepreke na tržištu usluga, posebice u vezi s reguliranim zanimanjima. Okvir za tržišno natjecanje poboljšava se jačanjem funkcioniranja nadležnog tijela za tržišno natjecanje i zaštitom neovisnosti i ovlasti nacionalnih regulatornih tijela.
12. Cipar osigurava smanjenje broja neriješenih predmeta u vezi s izdavanjem vlasničkih listova, poduzima mjere za ubrzanje brisanja teretovnica s vlasničkih listova koji se prenose pri kupnji nepokretne imovine te provodi zajamčene vremenske okvire za izdavanje građevinskih dozvola i vlasničkih listova.
13. Cipar mijenja pravila o prisilnoj prodaji imovine pod hipotekom i dopušta privatne dražbe u najkraćem mogućem roku. Sudski postupci ubrzavaju se, a neriješeni sudski predmeti rješavaju se do kraja programskog razdoblja. Cipar poduzima inicijative za jačanje konkurentnosti svojeg sektora turizma usvajanjem konkretnog akcijskog plana koji vodi do provedbe mjerljivih ciljeva koji su prepoznati, inter alia, u nedavno revidiranoj strategiji turizma za razdoblje 2011. - 2015. Cipar izvješćuje o potrebama za zrakoplovnim vezama kao temelju za strategiju politike zrakoplovstva.
14. U energetskom sektoru Cipar u potpunosti provodi Treći paket energetskih propisa, neovisno o članku 44. stavku 2. Direktive 2009/72/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (6) i članku 49. stavku 1. Direktive 2009/73/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (7). Cipar razmatra hoće li iskoristiti odstupanja predviđena u tim člancima. Istodobno se sastavlja sveobuhvatni plan razvoja radi preraspodjele ciparskog energetskog sektora. Taj se plan sastoji od:
(a)
plana za uvođenje za infrastrukturu potrebnu za iskorištavanje prirodnog plina, uzimajući u obzir komercijalne mogućnosti i rizike;
(b)
sveobuhvatnog prikaza regulatornog režima i organizacije tržišta za restrukturirani energetski sektor i izvoz plina, uključujući odgovarajući prodajni okvir za opskrbu off-shore plinom usmjeren na maksimiziranje prihoda; i
(c)
plana za uspostavu institucionalnog okvira za upravljanje resursima ugljikovodika, uključujući fond za resurse, koji bi trebao primati javni prihod od off-shore iskorištavanja plina i njime upravljati te koji je osnovan na temelju međunarodno priznatih najboljih praksa.
15. Cipar tijekom programskog razdoblja Komisiji podnosi zahtjev za tehničku pomoć. U zahtjevu se određuju i navode područja za tehničku pomoć ili savjetodavne usluge koje ciparska tijela smatraju nužnima za provedbu programa makroekonomske prilagodbe.
Članak 3.
Odluka 2013/236/EU stavlja se izvan snage.
Članak 4.
Ova je Odluka upućena Republici Cipru.
Sastavljeno u Bruxellesu 13. rujna 2013.