RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 795/2012
af 28. august 2012
om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 585/2012 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i Rusland og Ukraine efter en delvis interimsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 3, 5 og 6,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
1.1. Gældende foranstaltninger
(1)
Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 954/2006 (2) efter en undersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i Kroatien, Rusland og Ukraine. Foranstaltningerne bestod i en antidumpingtold i form af en værditold på mellem 12,3 % og 25,7 % på importen af varer fra individuelt nævnte eksporterende producenter i Ukraine og en resttold på 25,7 % på importen af varer fra alle andre virksomheder i Ukraine. Den endelige antidumpingtold, der blev indført over for den eksportør, som var genstand for denne fornyede undersøgelse, CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube og OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, som nu kaldes LLC Interpipe Niko Tube og OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (»ansøgeren« eller »Interpipe«), var på 25,1 %.
(2)
Efter en ansøgning fra Interpipe om annullering af forordning (EF) nr. 954/2006, annullerede De Europæiske Fællesskabers Ret i Første Instans artikel 1 i nævnte forordning, i det omfang antidumpingtolden for Interpipe overstiger den told, der ville være blevet pålagt, hvis der ikke var foretaget justering af eksportprisen for en provision, når salgene var blevet gennemført gennem den tilknyttede forhandler Sepco SA (3). Den 16. februar 2012 stadfæstede EU-Domstolen Retten i Første Instans' dom (4).
(3)
Rådet ændrede efter disse domme forordning (EF) nr. 954/2006 ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2012 (5) for at ændre den antidumpingtold, der var blevet indført over for Interpipe, i det omfang den var fastsat fejlagtigt. I overensstemmelse hermed er den i øjeblikket gældende antidumpingtold over for Interpipe på 17,7 %.
(4)
Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 585/2012 (6) opretholdt Rådet efter en udløbsundersøgelse de foranstaltninger, der var blevet indført ved forordning (EF) nr. 954/2006 på importen af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i Rusland og Ukraine (»udløbsundersøgelsen«).
(5)
I overensstemmelse hermed er de i øjeblikket gældende foranstaltninger de foranstaltninger, der indførtes ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 585/2012, dvs., mellem 24,1 % og 35,8 % på importen fra Rusland og mellem 12,3 % og 25,7 % for importen fra Ukraine, hvor Interpipe har en antidumpingtold på 17,7 %.
1.2. Anmodning om en delvis interimsundersøgelse
(6)
Den 29. juli 2011 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende om indledning (»indledningsmeddelelsen«) (7) af en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3 af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i Ukraine.
(7)
Den fornyede undersøgelse, som er begrænset til undersøgelsen af dumpingaspektet, blev indledt efter en begrundet anmodning indsendt af Interpipe. Interpipe fremlagde i sin ansøgning umiddelbare beviser for, at det ikke længere er nødvendigt at fastholde foranstaltningen på det nuværende niveau for at modvirke den skadevoldende dumping.
1.3. Undersøgelse
(8)
Undersøgelsen af dumpingens omfang omfattede perioden fra 1. april 2010 til 31. marts 2011 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«).
(9)
Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, myndighederne i eksportlandet og EU-erhvervsgrenen om indledningen af den delvise interimsundersøgelse. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(10)
For at indhente de oplysninger, som Kommissionen anså for nødvendige til sin undersøgelse, sendte den et spørgeskema til ansøgeren, som besvarede det inden for fristen.
(11)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, den fandt nødvendige for at kunne fastsætte dumpingens omfang. Der blev udført kontrolbesøg i ansøgerens lokaler og hos dens forbundne handelsvirksomheder LLC Interpipe Ukraine og Interpipe Europe SA.
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
2.1. Den pågældende vare
(12)
Den pågældende vare er den samme som den vare, der er defineret i gennemførelsesforordning (EU) nr. 585/2012, hvorved de i øjeblikket gældende foranstaltninger blev indført, dvs. sømløse rør af jern eller stål, med cirkulært tværsnit, med en udvendig diameter på 406,4 mm og derunder, med en kulstofværdi på 0,86 og derunder ifølge formler og kemiske analyser (8) foretaget af International Institute of Welding og med oprindelse i Ukraine (»den pågældende vare«), der i øjeblikket angives under KN-kode ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 og ex 7304 59 93.
2.2. Samme vare
(13)
Som fastslået i den oprindelige undersøgelse og i udløbsundersøgelsen bekræftede den nuværende undersøgelse, at den vare, der fremstilles i Ukraine og eksporteres til Unionen, den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Ukraine, og den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-producenter, har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og endeligt anvendelsesformål. Disse varer anses således for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
3. DUMPING
3.1. Indledende bemærkninger
(14)
Interpipe har to 100 % ejede og kontrollerede eksporterende producenter, nemlig LLC Interpipe Niko Tube (Niko Tube) og OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP). I tråd med EU-institutionernes standardpraksis beregnes der en fælles dumpingmargen for de to eksporterende producenter. Dumpingbeløbet blev først beregnet for hver enkelt eksporterende producent, inden der blev fastsat en vejet gennemsnitlig dumpingsats for begge virksomheder.
(15)
Denne metode var imidlertid forskellig fra metoden i den oprindelige undersøgelse, hvor den fælles dumpingmargen blev beregnet ved at lægge alle data i forbindelse med fremstilling, rentabilitet og salg i Unionen fra de to producerende enheder sammen. De ændringer i omstændighederne, der berettiger til denne ændrede metode, består i en væsentlig ændring i koncernens virksomhedsstruktur, der gør det muligt at identificere den relevante produktionsvirksomhed for så vidt angår salg og produktion, hvilket ikke var muligt i den oprindelige undersøgelse.
(16)
Endvidere blev der i den oprindelige undersøgelse foretaget en justering i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 5, for så vidt angår Interpipes energiomkostninger for at kunne afspejle de omkostninger, der er forbundet med produktion og salg af elektricitet og gas i Ukraine på ordentlig vis. Denne justering blev anset for nødvendig, da de Ukrainske gas- og elektricitetspriser på det tidspunkt var betydeligt lavere end den gennemsnitlige pris, der blev betalt i Unionen, og ikke afspejlede de internationale markedspriser. Justeringen var baseret på gennemsnitspriserne i Rumænien, som på det tidspunkt indgik i undersøgelsen.
(17)
I modsætning til den oprindelige undersøgelse er det opfattelsen, at en justering for energiomkostningerne ikke anses for nødvendig i denne interimsundersøgelse. Undersøgelsen har vist, at de gennemsnitlige ukrainske energipriser konstant er steget siden den oprindelige undersøgelse i meget højere grad end gennemsnitspriserne i Den Europæiske Union, og dermed er afstanden mellem de to gradvist blevet udlignet. Den betydelige prisforskel i forbindelse med energiomkostningerne, som konstateredes i den oprindelige undersøgelse, og som berettigede til en justering, gør sig således ikke gældende i øjeblikket.
(18)
I overensstemmelse hermed anses det ikke for hensigtsmæssigt at foretage en justering i forbindelse med energiomkostningerne i interimsundersøgelsen.
3.2. Dumping af import i NUP
3.2.1. Normal værdi
(19)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, blev det først undersøgt, om den enkelte eksporterende producents samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder var repræsentativt sammenlignet med det samlede eksportsalg til Unionen, dvs. om den samlede mængde af et sådant salg udgjorde mindst 5 % af det samlede eksportsalg af den pågældende vare til Unionen. I undersøgelsen blev det fastslået, at hjemmemarkedssalget var repræsentativt for begge eksporterende producenter.
(20)
Det blev desuden undersøgt, om den enkelte varetype af den samme vare, der solgtes af de eksporterende producenter på hjemmemarkedet, var tilstrækkeligt repræsentativ i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for tilstrækkeligt repræsentativt, hvis ansøgerens samlede salgsmængde på hjemmemarkedet af den pågældende varetype til uafhængige kunder i NUP udgjorde mindst 5 % af den samlede salgsmængde af den sammenlignelige varetype, der blev eksporteret til Unionen.
(21)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 4, blev det efterfølgende undersøgt, om hjemmemarkedssalget af den enkelte varetype, som var blevet solgt i repræsentative mængder, kunne anses for at have fundet sted i normal handel. Dette blev gjort ved at fastsætte, hvor stor en andel af hjemmemarkedssalget til uafhængige kunder af hver af de eksporterede typer af den pågældende vare, der var fortjenstgivende i undersøgelsesperioden.
(22)
For de varetyper, hvor mere end 80 % af salgsmængden på hjemmemarkedet af varetypen lå over produktionsomkostningerne, og for hvilke den vejede gennemsnitlige salgspris var lig med eller lå over enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi pr. varetype beregnet som et vejet gennemsnit af de faktiske hjemmemarkedspriser for alt salg af den pågældende type, uanset om salget var fortjenstgivende eller ej.
(23)
I de tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, eller for hvilken den vejede gennemsnitspris lå under enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, der blev beregnet som en vejet gennemsnitspris udelukkende af det fortjenstgivende hjemmemarkedssalg for denne varetype i NUP.
(24)
Den normale værdi for ikke-repræsentative typer (altså varer, hvor hjemmemarkedssalget udgjorde under 5 % af eksportsalget til Unionen, eller varer som slet ikke blev solgt på hjemmemarkedet) blev beregnet på grundlag af produktionsomkostningerne pr. varetype plus et beløb for salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste. For det eksisterende hjemmemarkedssalg blev fortjenesten for transaktioner i normal handel på hjemmemarkedet pr. varetype anvendt for de pågældende varetyper. Hvor der ikke var noget hjemmemarkedssalg, anvendtes en gennemsnitlig fortjeneste. Denne ændrede metode kunne føres tilbage til en rapport udsendt efter den oprindelige undersøgelse af et WTO-panel om sagen European Communities - Anti-dumping Measure on Farmed Salmon from Norway (9), som godkendtes af WTO-Tvistbilæggelsesorganet; heri anføres det, at den faktiske fortjenstmargen, der var blevet konstateret for transaktioner i normal handel med de relevante varetyper, for hvilke den normale værdi måtte beregnes, ikke kan tilsidesættes.
(25)
Efter fremlæggelse af de endelige konklusioner fremførte de to eksporterende producenter, at ikke produktive omkostninger ikke bør medtages i deres samlede produktionsomkostninger for den pågældende vare i NUP og hævdede, at dette var en overtrædelse af grundforordningens artikel 2, stk. 5, og i modstrid med regnskabsprincipperne i de internationale regnskabsstandarder (IAS) og særlig IAS 2. Med hensyn til grundforordningens artikel 2, stk. 5, bør det bemærkes, at i henhold til nævnte artikel skal omkostningerne justeres, når det er opfattelsen, at de i forbindelse med produktionen af den pågældende vare ikke på fornuftig vis er afspejlet i den pågældende parts regnskaber. Det forhold, at virksomheden ikke udnyttede sin kapacitet fuldt ud, indebar imidlertid, at der blev genereret omkostninger. Faktisk blev sådanne omkostninger anført som en omkostning i resultatopgørelsen for de to eksporterende virksomheder og kunne knyttes direkte til samme vare. Endvidere blev henvisningen til IAS 2 anset for irrelevant, da formålet med IAS 2 er at foreskrive den regnskabsmæssige behandling af varebeholdninger og ikke at fastlægge, hvad der skal betragtes som en produktionsomkostning. Påstanden afvistes derfor.
(26)
De samme eksporterende producenter hævdede også, at visse finansielle udgifter som følge af lån, der var medtaget i salgs-, administrations- og andre generalomkostninger, skulle have været udelukket. De hævdede, at disse lån blev optaget for at opfylde virksomhedens behov for likviditet og finansiering på kort sigt, og at de ikke var knyttet til produktionen af den pågældende vare. Under kontrolbesøget blev det faktisk konstateret, at renteudgifterne hovedsageligt vedrørte finansieringen af driftskapitalen. Renteomkostningerne var derfor fordelt på alle varer. De eksporterende producenter kunne ikke godtgøre, at renteudgifterne specielt var påløbet af andre årsager end finansieringen af driftskapitalen. De to eksporterende producenter kunne ikke fremlægge andre beviser som dokumentation for deres påstand, og påstanden blev derfor afvist.
3.2.2. Eksportpris
(27)
Al eksport af den pågældende vare foretaget af de to eksporterende producenter til Unionen fandt sted direkte til uafhængige kunder i Unionen gennem en forretningsmæssigt forbundet handelsvirksomhed med hjemsted i Schweiz. Eksportprisen blev derfor baseret på de eksportpriser, der faktisk betaltes eller skulle betales, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
3.2.3. Sammenligning
(28)
Det skal erindres, at der blev foretaget en justering af eksportprisen i den oprindelige undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra i), i tilfælde, hvor salget fandt sted gennem forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomheder. Men i tråd med Domstolens dom omhandlet i betragtning 2, i henhold til hvilken justeringen ikke var berettiget, er der ikke foretaget nogen justering i denne interimsundersøgelse.
(29)
Den normale værdi og eksportprisen for de to eksporterende producenter blev sammenlignet ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, via justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priserne og prisernes sammenlignelighed. På det grundlag blev der foretaget justeringer for transportomkostninger, nedslag og rabatter, provisioner og kreditomkostninger.
3.2.4. Dumpingmargen
(30)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev det vejede gennemsnit af den normale værdi sammenlignet med det vejede gennemsnit af eksportprisen for hver enkelt varetype ab fabrik for hver af de to eksporterende producenter. Som anført i betragtning 14 fastsættes der efterfølgende en fælles dumpingmargen for Interpipe ved at beregne en enkelt vejet gennemsnitlig dumpingsats for begge eksporterende producenter inden for Interpipe.
(31)
På dette grundlag udgør dumpingmargenen udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, 13,8 %.
4. DE ÆNDREDE OMSTÆNDIGHEDERS VARIGE KARAKTER
(32)
Ansøgeren hævdede i sin anmodning om en delvis interimsundersøgelse, at ændringer i virksomhedsstrukturen og i produktionstilrettelæggelsen såvel som en omlægning af salgsorganisationen både på hjemmemarkedet og på eksportmarkedet havde haft en indvirkning på virksomhedens omkostningsstruktur, og at det nuværende niveau for antidumpingtolden derfor ikke længere var nødvendigt med henblik på at modvirke den skadevoldende dumping.
(33)
Det blev i overensstemmelse hermed undersøgt, om de ændrede omstændigheder, som førte til indledningen af interimsundersøgelsen, og konklusionen i den forbindelse med rimelighed kan anses for at være af varig karakter.
(34)
Undersøgelsen viste, at de vigtigste faktorer, der førte til den lavere dumpingmargin, der er blevet konstateret i den fornyede undersøgelse, er ændringer i virksomhedsorganisationen, som omfatter en fusion mellem to produktionsvirksomheder, og en omlægning af salgsorganisationen, der er blevet strømlinet. Disse ændringer, som har påvirket ansøgerens omkostningsstruktur for produktion og salg af den pågældende vare, er af strukturel art og forventes ikke at ændre sig i den nærmeste fremtid. Der var desuden heller ingen tegn på et væsentligt udsving i ansøgerens priser.
(35)
Derfor konkluderedes det, at de ændrede omstændigheder er af varig karakter, og at en anvendelse af foranstaltningen på det nuværende niveau ikke længere er nødvendig -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Oplysningerne vedrørende LLC Interpipe Niko Tube og OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP) i tabellen i artikel 1, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 585/2012 affattes således:
LLC Interpipe Niko Tube og OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
13,8 %
A743
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 28. august 2012.
32012R0795
L 238/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 795/2012
od 28. kolovoza 2012.
o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 585/2012 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili čelika, podrijetlom iz Rusije i Ukrajine, nakon parcijalne privremene revizije prema članku 11. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) (Osnovna uredba), a posebno njezin članak 9. stavak 4. i članak 11. stavak 3., stavak 5. i stavak 6.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. Mjere na snazi
(1)
Nakon antidampinškog ispitnog postupka („početni ispitni postupak”), Vijeće je Uredbom (EZ) br. 954/2006 (2) uvelo antidampinške pristojbe na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili čelika podrijetlom iz Hrvatske, Rusije i Ukrajine. Mjere su se sastojale antidampinške pristojbe ad valorem u rasponu od 12,3 % do 25,7 % na uvoz od poimence imenovanih proizvođača izvoznika u Ukrajini, te preostale stope pristojbe od 25,7 % na uvoz od svih ostalih trgovačkih društava u Ukrajini. Konačna antidampinška pristojba uvedena za izvoznika na kojeg se primjenjuje trenutačna revizija ispitnog postupka, CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube i OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, sada pod nazivom LLC Interpipe Niko Tube i OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant („podnositelj zahtjeva” ili „Interpipe”), bila je 25,1 %.
(2)
Nakon što je trgovačko društvo Interpipe podnijelo zahtjev za poništenje Uredbe (EZ) br. 924/2006, Prvostupanjski sud Europskih zajednica je 10. ožujka 2009. poništio članak 1. te Uredbe, jer je antidampinška pristojba utvrđena za društvo Interpipe prelazila pristojbu koja bi bila primjenjiva da cijena izvoza nije bila prilagođena za proviziju kod prodaje putem posrednika vezanog trgovca, društva Sepco SA (3). Sud Europske unije je 16. veljače 2012. potvrdio presudu Prvostupanjskog suda (4).
(3)
Nakon tih presuda, Vijeće je izmijenilo Uredbu (EZ) br. 954/2006 u skladu s Provedbenom uredbom (EU) br. 540/2012 (5) kako bi ispravilo antidampinšku pristojbu uvedenu za društvo Interpipe jer je bila pogrešno utvrđena. U tom pogledu, antidampinška pristojba trenutačno na snazi za društvo Interpipe iznosi 17,7 %.
(4)
Nakon revizije nakon isteka mjere, Vijeće je Provedbenom uredbom (EU) br. 585/2012 (6), zadržalo mjere uvedene Uredbom (EZ) br. 954/2006 o uvozu određenih bešavnih cijevi od željeza ili čelika podrijetlom iz Rusije i Ukrajine („revizija ispitnog postupka nakon isteka mjere”).
(5)
U skladu s tim, mjere trenutačno na snazi su one utvrđene Provedbenom uredbom (EU) br. 585/2012, tj. između 24,1 % i 35,8 % za uvoz iz Rusije i između 12,3 % i 25,7 % za uvoz iz Ukrajine, pri čemu je Interpipe imao antidampinšku pristojbu od 17,7 %.
1.2. Zahtjev za parcijalnu privremenu reviziju
(6)
Komisija je 29. srpnja 2011., putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije („Obavijest o pokretanju postupka”) (7) najavila pokretanje parcijalne privremene revizije antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza ili čelika podrijetlom iz Ukrajine, prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe.
(7)
Revizija, koja je ograničena u opsegu primjene na preispitivanje dampinga, pokrenuta je nakon potkrijepljenog zahtjeva kojeg je podnijelo društvo Interpipe. U tom zahtjevu, društvo Interpipe dostavilo je dokaze prima facie da daljnja primjena mjere na njezinoj trenutačnoj razini više nije potrebna kako bi se uklonio učinak štetnog dampinga.
1.3. Ispitni postupak
(8)
Ispitni postupak razine dampinga obuhvatio je razdoblje od 1. travnja 2010. do 31. ožujka 2011. („razdoblje revizije ispitnog postupka” ili „RRIP”).
(9)
Komisija je o pokretanju parcijalne privremene revizije ispitnog postupka službeno obavijestila podnositelja zahtjeva, tijela zemlje izvoznice i industriju Unije. Zainteresirane strane dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.
(10)
Kako bi dobila potrebne podatke za ispitni postupak, Komisija je podnositelju zahtjeva poslala upitnik i dobila odgovor u roku određenom za tu svrhu.
(11)
Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje je smatrala neophodnima za potrebe utvrđivanje razine dampinga. Posjeti radi provjere izvršeni su u poslovnim prostorijama podnositelja zahtjeva i povezanih društava LLC Interpipe Ukraine i Interpipe Europe SA.
2. ODNOSNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
2.1. Odnosni proizvod
(12)
Odnosni je proizvod jednak onome utvrđenom u Provedbenoj uredbi (EU) br. 585/2012 kojom su uvedene mjere koje su trenutačno na snazi, odnosno određene za bešavne cijevi od željeza ili čelika (SPT), kružnog poprečnog presjeka, vanjskog promjera do najviše 406,4 mm s ekvivalentom ugljika (CEV) do 0,86 prema formuli i kemijskoj analizi Međunarodnog instituta za zavarivanje (IIW) (8), podrijetlom iz Ukrajine („odnosni proizvod”), trenutačno obuhvaćene oznakama KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 i ex 7304 59 93.
2.2. Istovjetni proizvod
(13)
Kako je utvrđeno u početnom ispitnom postupku, kao i tijekom razdoblja revizije ispitnog postupka, trenutačni ispitni postupak potvrdio je da odnosni proizvod proizveden u Ukrajini i izvezen u Uniju, proizvod proizveden i prodavan na domaćem tržištu Ukrajine i proizvod koji su proizvođači iz Unije proizveli i prodali u Uniji imaju jednaka osnovna fizička i tehnička svojstva i krajnje korisnike. Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
3. DAMPING
3.1. Uvodne napomene
(14)
Interpipe je stopostotni vlasnik dvaju proizvođača izvoznika kojima u potpunosti upravlja, društava LLC Interpipe Niko Tube (Niko Tube) i OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP). U skladu s uobičajenom praksom institucija, izračunana je jedna zajednička dampinška marža za dva proizvođača izvoznika. Iznos dampinga izračunan je najprije za svakog pojedinačnog proizvođača izvoznika prije utvrđivanja ponderirane prosječne stope dampinga za oba društva.
(15)
Ta je metodologija međutim bila drukčija od metodologije primijenjene u početnom ispitnom postupku, kada je dampinška marža izračunana objedinjavanjem podataka o proizvodnji, profitabilnosti i prodaji u Uniji za dva proizvodna subjekta. Promjena okolnosti koje jamče ovu promjenu metodologije rezultat je promjene organizacijske strukture grupacije koja omogućuje utvrđivanje odgovarajućeg društva proizvođača unutar grupacije u smislu prodaje i proizvodnje, što nije bilo moguće u početnom ispitnom postupku.
(16)
Nadalje, tijekom početnog ispitnog postupka, izvršena je prilagodba prema članku 2. stavku 5. Osnovne uredbe u pogledu troškova energije društva Interpipe, kako bi se razumno odrazili troškovi vezani uz proizvodnju i prodaju električne energije i plina u Ukrajini. Ta se prilagodba smatrala neophodnom zbog činjenice da su cijene plina i električne energije u Ukrajini u to vrijeme bile znatno niže od prosječnih cijena plaćenih u Uniji i nisu odražavale međunarodne tržišne cijene. Prilagodba cijene temeljila se na prosječnoj cijeni zabilježenoj u Rumunjskoj koja je u to vrijeme bila dio ispitnog postupka.
(17)
Međutim, suprotno početnom ispitnom postupku, smatra se da prilagodba cijene energije nije neophodna za potrebe trenutačne privremene revizije. Ispitni postupak je pokazao da su se prosječne cijene energije u Ukrajini sustavno povećavale od početnog ispitnog postupka, i to puno bržom stopom nego prosječne cijene u Europskoj uniji, time postupno smanjujući razliku između njih. Značajna razlika u troškovima energije koja je utvrđena tijekom početnog ispitnog postupka i opravdavala prilagodbu cijene stoga trenutačno nije prisutna.
(18)
Stoga se ne smatra prikladnim prilagoditi cijenu energije u okviru ove privremene revizije.
3.2. Damping uvoza tijekom RRIP-a
3.2.1. Uobičajena vrijednost
(19)
U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe, najprije je za svakog proizvođača koji surađuje ispitano je li njegov ukupni obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima bio reprezentativan u usporedbi s ukupnim obujmom izvozne prodaje u Uniji, odnosno, je li ukupan obujam takve prodaje predstavljao najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje odnosnog proizvoda u Uniji. Ispitivanjem je utvrđeno da je domaća prodaja bila reprezentativna za oba proizvođača izvoznika.
(20)
Nadalje je ispitano je li svaka vrsta istovjetnog proizvoda koju su prodavali proizvođači izvoznici na svojem domaćem tržištu bila dostatno reprezentativna za potrebe primjene članka 2. stavka 2. Osnovne uredbe. Domaća prodaja konkretne vrste proizvoda smatrala se dostatno reprezentativnom kada je ukupni obujam te vrste proizvoda, koji je na domaćem tržištu nezavisnim kupcima tijekom RRIP-a prodavao proizvođač izvoznik, predstavljao najmanje 5 % ukupnog obujma prodaje usporedive vrste proizvoda izvezenog u Uniju.
(21)
U skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe također se naknadno ispitivalo može li se za domaću prodaju svake vrste proizvoda prodanog u reprezentativnim količinama smatrati da je izvršena u uobičajenom tijeku trgovine. To je učinjeno tako što je utvrđen udio domaće prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu za svaku izvezenu vrstu odnosnog proizvoda tijekom RRIP-a.
(22)
Za one vrste proizvoda kod kojih je po obujmu više od 80 % prodaje na domaćem tržištu bilo iznad troška i kod kojih je ponderirana prosječna prodajna cijena te vrste proizvoda bila jednaka ili veća od jediničnog troška proizvodnje, uobičajena vrijednost po vrsti proizvoda izračunana je kao ponderirani prosjek stvarnih domaćih cijena ukupne prodaje odnosne vrste proizvoda, bez obzira na to je li ta prodaja bila profitabilna ili ne.
(23)
Kada je obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda iznosio 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje navedene vrste ili kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila niža od jediničnog troška proizvodnje, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni koja je izračunana kao ponderirana prosječna cijena samo profitabilne domaće prodaje navedene vrste tijekom RRIP-a.
(24)
Uobičajena vrijednost nereprezentativnih vrsta (tj. onih kod kojih je domaća prodaja iznosila manje od 5 % izvozne prodaje u Uniju ili koja uopće nije prodavana na domaćem tržištu) izračunana je na temelju troška proizvodnje po vrsti proizvoda, čemu se dodaje iznos za prodaju, opće i administrativne troškove i za dobit. U slučaju postojeće domaće prodaje za odnosne vrste proizvoda korištena je dobit od transakcija u uobičajenom tijeku trgovine na domaćem tržištu, prema vrsti proizvoda. Kada nije bilo domaće prodaje, korištena je prosječna dobit. Tu promjenu metodologije prouzročila je činjenica da je, nakon početnog ispitnog postupka, Vijeće WTO-a izdalo a Nadležno tijelo za rješavanje sporova WTO-a donijelo izvješće o slučaju Europske zajednice - Antidampinška mjera u pogledu uzgojenog lososa iz Norveške (9), prema kojem se stvarna profitna marža uspostavljena za transakcije u uobičajenom tijeku trgovine odnosnih vrsta proizvoda za koje se uobičajena vrijednost morala izračunati ne može zanemariti.
(25)
Nakon objavljivanja konačnih zaključaka, dva proizvođača izvoznika tvrdila su da troškove za vrijeme mirovanja proizvodnje nije trebalo uključiti u cjelokupne troškove proizvodnje odnosnog proizvoda tijekom RRIP-a, tvrdeći da je to bilo kršenje članka 2. stavka 5. Osnovne uredbe i u suprotnosti s računovodstvenim načelima utvrđenima u Međunarodnim računovodstvenim standardima (MRS) i posebno u MRS-u 2. Kada se u obzir uzme da troškovi vezani uz proizvodnju odnosnog proizvoda nisu razumno prikazani u knjigama odnosnih stranaka, u pogledu članka 2. stavka 5. Osnovne uredbe trebalo bi naglasiti da ih je prema tom članku potrebno prilagoditi. Međutim, činjenica da to društvo nije poslovalo punim kapacitetom dovodi do zaključka da su ti troškovi nastali. Nadalje, takvi su troškovi zabilježeni kao troškovi u računu dobiti i gubitka dvaju trgovačkih društava izvoznika i mogu se izravno povezati s istovjetnim proizvodom. Nadalje, utvrđeno je da je upućivanje na MRS 2. nevažno, jer je cilj MRS-a 2. bio propisati računovodstveno praćenje inventara te ne utvrđuje što bi se trebalo smatrati troškom proizvodnje. Tvrdnja je stoga odbačena.
(26)
Isti proizvođač izvoznik također je tvrdio da su određeni financijski troškovi koji proizlaze iz zajmova, a koji su bili uključeni kao prodajni, opći i administrativni troškovi trebali biti isključeni. Tvrdio je da su ti zajmovi uzeti da bi se zadovoljila potreba za likvidnosti i kratkoročnim financiranjem društva i nisu bili vezani uz proizvodnju odnosnog proizvoda. Tijekom posjeta radi provjere nadalje je utvrđeno da su kamatni troškovi uglavnom bili vezani uz financiranje obrtnog kapitala. Stoga su kamatni troškovi dodijeljeni za sve proizvode. Proizvođači izvoznici nisu mogli dokazati da su kamatni troškovi bili namijenjeni drugim potrebama osim financiranja obrtnog kapitala. Dva proizvođača izvoznika nisu mogla dostaviti dodatne dokaze kojima bi potkrijepili svoje tvrdnje te je ova tvrdnja stoga odbačena.
3.2.2. Izvozna cijena
(27)
Sav izvoz odnosnog proizvoda dvojice proizvođača izvoznika izvršen je putem povezanog trgovačkog društva u Švicarskoj izravno nezavisnim kupcima u Uniji. Stoga je izvozna cijena utvrđena u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe na temelju izvozne cijene koja je stvarno plaćena ili koju treba platiti.
3.2.3. Usporedba
(28)
Podsjeća se da je u početnom ispitnom postupku izvršena prilagodba izvozne cijene prema članku 2. stavku 10 točki i. Osnovne uredbe, u slučajevima kada je prodaja ostvarena putem povezanih trgovaca. Međutim, u skladu s presudom Suda EU-a spomenutom u uvodnoj izjavi 2., prema kojoj se smatralo da prilagodba nije zajamčena, u ovoj privremenoj reviziji takva prilagodba nije izvršena.
(29)
Uobičajena vrijednost i izvozna cijena proizvođačâ izvoznikâ uspoređene su s obzirom na cijene franko tvornica. Kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, napravljene su odgovarajuće prilagodbe na temelju razlika koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Na temelju toga, izvršene su prilagodbe u smislu troškova prijevoza, rabata i popusta, provizija i troškova kredita.
3.2.4. Dampinška marža
(30)
Ponderirana prosječna uobičajena vrijednost uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom prema vrsti proizvoda s obzirom na cijene franko tvornica za dva proizvođača izvoznika, prema članku 2. stavku 11. i stavku 12. Osnovne uredbe. Kako je spomenuto u uvodnoj izjavi 14., naknadno je utvrđena zajednička dampinška marža za Interpipe, izračunavanjem jedinstvene stope ponderiranog prosjeka dampinga za oba proizvođača izvoznika u društvu Interpipe.
(31)
Na temelju toga, dampinška marža, izražena kao postotak cijene CIF na granici Zajednice, neocarinjeno, iznosi 13,8 %.
4. TRAJNA PRIRODA PROMIJENJENIH OKOLNOSTI
(32)
U svojem zahtjevu za parcijalnu privremenu reviziju, podnositelj zahtjeva je tvrdio da su promjene u korporativnoj strukturi i organizaciji proizvodnje, kao i restrukturiranje organizacije prodaje na domaćem, kao i na stranim tržištima imale utjecaj na strukturu troška i stoga postojeća razina antidampinške marže više nije neophodna da bi se ublažio štetni damping.
(33)
Prema tome, ispitano je može li se razumno smatrati da su promjena okolnosti koja je dovela do pokretanja postupka privremene revizije i rezultat toga trajne prirode.
(34)
Ispitni postupak je utvrdio da su glavni čimbenici koji vode do niže dampinške marže utvrđene u reviziji ispitnog postupka promjene u korporativnoj organizaciji, koje obuhvaćaju spajanje dva proizvodna društva i restrukturiranje organizacije prodaje, koja je pojednostavljena. Te promjene koje su utjecale na strukturu troška podnositelja zahtjeva za proizvodnju i prodaju odnosnog proizvoda, strukturne su prirode te je time malo vjerojatno da će se promijeniti u bližoj budućnosti. Nadalje, nije bilo naznaka značajne volatilnosti cijena podnositelja zahtjeva.
(35)
Stoga je zaključeno da su te promjene trajne prirode i da nastavak primjene postojećih mjera na sadašnjoj razini više nije opravdan,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Unos u tablici iz članka 1. stavka 2. Provedbene uredbe (EU) br. 585/2012 vezan uz društva LLC Interpipe Niko Tube i OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP) zamjenjuje se sljedećim:
LLC Interpipe Niko Tube i OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
13,8 %
A743
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 28. kolovoza 2012.