RÅDETS AFGØRELSE
af 3. december 2013
om særprogrammet til gennemførelse af Horisont 2020 - rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse 2006/971/EF, 2006/972/EF, 2006/973/EF, 2006/974/EF og 2006/975/EF
(EØS-relevant tekst)
(2013/743/EU)
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 182, stk. 4,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),
efter en særlig lovgivningsprocedure, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I overensstemmelse med artikel 182, stk. 3, i Traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) gennemføres rammeprogram for forskning og innovation 2014-2020 ("Horisont 2020") fastsat ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1291/2013 af 11. december 2013 (3) ved hjælp af særprogrammer, som fastsætter de specifikke mål og bestemmelser for deres gennemførelse, deres varighed og de midler, der skønnes nødvendige hertil.
(2)
Horisont 2020's overordnede mål bør forfølges gennem tre prioriteter, der specifikt vedrører det at frembringe videnskabelige topresultater ("Videnskabelig topkvalitet"), at være industriførende på en række områder ("Industrielt lederskab") og at håndtere samfundsmæssige udfordringer ("Samfundsmæssige udfordringer"). Det overordnede mål bør desuden forfølges gennem de specifikke mål "Udbredelse af topkvalitet og udvidelse af deltagerkredsen" og "Videnskab med og for samfundet". Disse prioriteter og specifikke mål bør gennemføres ved hjælp af et særprogram, der fastsætter en del for hver af de tre prioriteter, en del for det specifikke mål "Udbredelse af topkvalitet og udvidelse af deltagerkredsen", en del for det specifikke mål "Videnskab med og for samfundet" og en del for de ikkenukleare direkte aktioner gennemført af Det Fælles Forskningscenter (JRC).
(3)
Alle Horisont 2020's prioriteter og specifikke mål bør omfatte en international dimension. Der bør opretholdes internationale samarbejdsaktiviteter på et niveau, der mindst svarer til niveauet i Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologiske udvikling og demonstration (2007-13) ("syvende rammeprogram"), vedtaget ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 1982/2006/EF (4).
(4)
Forordning (EU) nr. 1291/2013 fastsætter Horisont 2020's generelle mål, prioriteterne og hovedlinjerne for de specifikke mål og aktioner, der skal gennemføres, mens særprogrammet bør fastsætte de specifikke mål og hovedlinjerne for de aktiviteter, der vedrører de enkelte dele. Gennemførelsesbestemmelserne i forordning (EU) nr. 1291/2013 gælder fuldt ud for særprogrammet, herunder også bestemmelserne om etiske principper.
(5)
Hver del bør supplere særprogrammets andre dele og gennemføres i sammenhæng med disse.
(6)
Der er kritisk behov for at styrke, udbrede og udvide Unionens videnskabelige grundlag og for at sørge for verdensførende forskning og talent, som kan sikre Europas konkurrenceevne og velfærd på lang sigt. Prioriteten “Videnskabelig topkvalitet” bør støtte Det Europæiske Forskningsråds (EFR) aktiviteter inden for frontlinjeforskning og fremtidige og fremspirende teknologier, Marie Skłodowska-Curie-aktioner og europæiske forskningsinfrastrukturer. Aktiviteterne bør sigte mod at opbygge kompetencer på lang sigt med et stærkt fokus på næste generation af videnskab, systemer og forskere og at støtte nye talenter fra hele Unionen og fra associerede lande. Unionens aktiviteter til støtte for videnskabelig topkvalitet bør medvirke til at konsolidere det europæiske forskningsrum og gøre Unionens videnskabelige system mere konkurrencedygtigt og attraktivt på globalt plan.
(7)
Forskningsaktioner, der gennemføres i henhold til prioriteten "Videnskabelig topkvalitet", bør fastlægges i overensstemmelse med de videnskabelige behov og muligheder. Forskningsdagsordenen bør fastlægges i tæt samarbejde med det videnskabelige samfund. Forskning bør finansieres på grundlag af topkvalitet.
(8)
Det Europæiske Forskningsråd (EFR) bør erstatte og efterfølge Det Europæiske Forskningsråd, der er nedsat ved Kommissionens afgørelse 2007/134/EF (5). Det bør arbejde i henhold til de anerkendte principper om videnskabelig topkvalitet, uafhængighed, effektivitet og gennemskuelighed.
(9)
Med henblik på at bevare og øge Unionens industrielle lederskab er det tvingende nødvendigt at stimulere den private sektors investeringer i forskning og udvikling og innovation, fremme forskning og innovation med en erhvervsinitieret dagsorden og fremskynde udviklingen af nye teknologier, der skal danne grundlag for fremtidens virksomheder og økonomiske vækst. Prioriteten "Industrielt lederskab" bør støtte investeringer i topkvalitetsforskning og -innovation inden for centrale støtteteknologier og andre industrielle teknologier, lette adgangen til risikovillig kapital for innovative virksomheder og projekter og støtte innovation i mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder (SMV'er) i hele Unionen.
(10)
Rumforskning og -innovation, hvor Unionen har delt kompetence, bør indgå som et integreret element i prioriteten "Industrielt lederskab" for at opnå størst mulig videnskabelig, økonomisk og samfundsmæssig virkning og for at sikre en effektiv og omkostningseffektiv gennemførelse.
(11)
Håndteringen af de store samfundsmæssige udfordringer, der er beskrevet i Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst ("Europa 2020-strategien"), kræver store investeringer i forskning og innovation for at udvikle og indføre nye og banebrydende løsninger, der har den nødvendige størrelse og det nødvendige omfang. Disse udfordringer giver også større økonomiske muligheder for innovative virksomheder og bidrager således til Unionens konkurrenceevne og beskæftigelsen.
(12)
Priroriteten "Samfundsmæssige udfordringer" bør øge effektiviteten af forskning og innovation, når det gælder at reagere på de centrale samfundsmæssige udfordringer, ved at støtte topkvalitetsforskning og -innovation. Disse aktiviteter bør gennemføres ved anvendelse af en problemorienteret tilgang, som forener ressourcer og viden på tværs af områder, teknologier og discipliner. Forskning inden for samfundsvidenskab og humanistiske videnskaber er et vigtigt aspekt i forbindelse med håndteringen af alle udfordringerne. Aktiviteterne bør dække hele viften af forskning og innovation, herunder innovationsrelaterede aktiviteter såsom pilotprojekter, demonstrationsprojekter, prøveanlæg, støtte til offentlige indkøb, prænormativ forskning og standardiseringsarbejde samt markedsføring af innovationer. Aktiviteterne bør direkte støtte de tilsvarende sektorpolitiske kompetencer på EU-plan, hvis det er relevant. Alle udfordringer bør håndteres, så de bidrager til det overordnede mål om bæredygtig udvikling.
(13)
Der bør skabes en passende balance mellem små og store projekter inden for prioriteten "Samfundsmæssige udfordringer" og det specifikke mål "Lederskab inden for støtte- og industriteknologi".
(14)
Det specifikke mål "Udbredelse af topkvalitet og udvidelse af deltagerkredsen" bør udnytte potentialet i Europas talentmasse fuldt ud og sikre, at fordelene ved en innovationsbaseret økonomi både maksimeres og spredes bredt ud i hele Unionen i overensstemmelse med princippet om topkvalitet.
(15)
Det specifikke mål "Videnskab med og for samfundet" bør opbygge effektivt samarbejde mellem videnskaben og samfundet, fremme rekrutteringen af nyt talent til videnskaben og koble videnskabelig topkvalitet sammen med social bevidsthed og socialt ansvar.
(16)
Det Fælles Forskningscenter (JRC), som er en integreret del af Horisont 2020, bør fortsætte med at yde uafhængig kundeorienteret videnskabelig og teknologisk støtte til udformning, udvikling, gennemførelse og overvågning af Unionens politikker. Med henblik herpå bør JRC udføre forskning af højeste kvalitet. Når JRC gennemfører direkte aktioner i overensstemmelse med sit mandat, bør det navnlig lægge vægt på områder, som er vigtige for Unionen, nemlig intelligent, inklusiv og bæredygtig vækst, og overskrifterne "Sikkerhed og unionsborgerskab" samt "Det globale Europa" i den flerårige finansielle ramme for 2014-2020.
(17)
JRC's direkte aktioner bør gennemføres på en fleksibel, effektiv og gennemsigtig måde, som tager hensyn til de relevante behov hos JRC's brugere og EU-politikkernes behov samt til målsætningen om at beskytte Unionens finansielle interesser. Forskningsaktionerne bør i givet fald tilpasses disse behov og den videnskabelige og teknologiske udvikling og bør sigte mod at opnå videnskabelig topkvalitet.
(18)
JRC bør fortsat tilvejebringe yderligere ressourcer gennem konkurrencebaserede aktiviteter, herunder deltagelse i indirekte aktioner i Horisont 2020, tredjepartsarbejde og i mindre grad udnyttelse af intellektuel ejendom.
(19)
Særprogrammet bør supplere aktioner, som gennemføres i medlemsstaterne, og andre EU-aktioner, som er nødvendige for den overordnede strategiske indsats for gennemførelsen af Europa 2020-strategien.
(20)
I henhold til Rådets afgørelse 2001/822/EF (6) er retlige enheder i de oversøiske lande og territorier berettiget til at deltage i Horisont 2020 med forbehold af de særlige betingelser fastsat i sidstnævnte.
(21)
For at sikre, at de særlige betingelser for anvendelse af finansieringsfaciliteterne afspejler markedsforholdene, bør beføjelsen til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF delegeres til Kommissionen med henblik på, at denne kan tilpasse eller videreudvikle de særlige betingelser for anvendelse af finansieringsfaciliteterne. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Rådet.
(22)
For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af særprogrammet bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser til at vedtage arbejdsprogrammer for gennemførelsen af særprogrammet.
(23)
Gennemførelsesbeføjelserne i forbindelse med arbejdsprogrammerne for prioriteterne "Videnskabelig topkvalitet", "Industrielt lederskab" og "Samfundsmæssige udfordringer" og for de specifikke mål "Udbredelse af topkvalitet og udvidelse af deltagerkredsen" og "Videnskab med og for samfundet" bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (7).
(24)
JRC's Styrelsesråd oprettet ved Kommissionens afgørelse 96/282/Euratom (8) er blevet hørt om det videnskabelige og teknologiske indhold af særprogrammet for JRC's ikkenukleare direkte aktioner.
(25)
Af klarheds- og retssikkerhedshensyn bør følgende retsakter ophæves: Rådets beslutning 2006/971/EF (9), Rådets beslutning 2006/972/EF (10), Rådets beslutning 2006/973/EF (11), Rådets beslutning 2006/974/EF (12) og Rådets beslutning 2006/975/EF (2007-2013) (13) -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
AFSNIT I
ALMINDELIGE BESTEMMELSER
Artikel 1
Genstand
Ved denne afgørelse oprettes særprogrammet til gennemførelse forordning (EU) nr. 1291/2013, og der fastsættes specifikke mål for Unionens støtte til de forsknings- og innovationsaktiviteter, der er beskrevet i artikel 1 i den nævnte forordning, og regler for gennemførelsen.
Artikel 2
Oprettelse af særprogrammet
1. Særprogrammet til gennemførelse af Horisont 2020 - rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) ("særprogrammet") oprettes hermed for perioden fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020.
2. I overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, 3 og 4, i forordning (EU) nr. 1291/2013 består særprogrammet af følgende dele:
a)
del I "Videnskabelig topkvalitet"
b)
del II "Industrielt lederskab"
c)
del III "Samfundsmæssige udfordringer"
d)
del IV "Udbredelse af topkvalitet og udvidelse af deltagerkredsen"
e)
del V "Videnskab med og for samfundet"
f)
del VI "Det Fælles Forskningscenters (JRC) ikkenukleare direkte aktioner".
Artikel 3
Specifikke mål
1. Del I "Videnskabelig topkvalitet" har til formål at styrke kvaliteten i den europæiske forskning i overensstemmelse med det prioriterede område "Videnskabelig topkvalitet", der er anført i artikel 5, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1291/2013-forordningen, ved at forfølge følgende specifikke mål:
a)
styrkelse af frontlinjeforskningen gennem Det Europæiske Forskningsråds (EFR) aktiviteter
b)
styrkelse af forskningen i fremtidige og fremspirende teknologier (FET)
c)
styrkelse af færdigheder, uddannelse og karriereudvikling gennem Marie Skłodowska-Curie-aktioner ("Marie Skłodowska-Curie-aktioner")
d)
styrkelse af europæiske forskningsinfrastrukturer, herunder e-infrastrukturer ("forskningsinfrastrukturer").
Hovedlinjerne i aktiviteterne i forbindelse med disse specifikke mål er beskrevet i bilag I, del I.
2. Del II "Industrielt lederskab" har til formål at styrke det industrielle lederskab og konkurrenceevnen i overensstemmelse med det prioriterede område "Industrielt lederskab", der er anført i artikel 5, stk. 2, litra b), i forordning (EU) nr. 1291/2013, ved at forfølge følgende specifikke mål:
a)
fremme af Europas industrielle lederskab gennem forskning, teknologisk udvikling, demonstration og innovation inden for følgende nøgle- og industriteknologier ("Lederskab inden for støtte- og industriteknologi"):
i)
informations- og kommunikationsteknologier (ikt)
ii)
nanoteknologi
iii)
avancerede materialer
iv)
bioteknologi
v)
avanceret fremstilling og forarbejdning
vi)
rumfart
b)
bedre adgang til risikokapital til investeringer i forskning og innovation ("Adgang til risikokapital")
c)
øget innovation i SMV'er ("Innovation i SMV'er").
Hovedlinjerne i aktiviteterne i forbindelse med disse specifikke mål er beskrevet i bilag I, del II.
Der fastlægges særlige vilkår for at benytte sig af finansieringsfaciliteterne under det specifikke mål i første afsnit, litra b). Disse vilkår er anført i bilag I, del II, punkt 2.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 11 vedrørende ændring af andelen af investeringer fra Horisont 2020-egenkapitalfaciliteten ud af de samlede EU-investeringer i udvidelses- og vækstfasen vedrørende finansieringsinstrumenter som omhandlet i bilag I, del II, punkt 2.
3. Del III "Samfundsmæssige udfordringer" skal bidrage til det prioriterede område "Samfundsmæssige udfordringer" i artikel 5, stk. 2, litra c), i forordning (EU) nr. 1291/2013 gennem aktioner inden for forskning, teknologisk udvikling, demonstration og innovation, som bidrager til følgende specifikke mål:
a)
forbedring af alles sundhed og trivsel gennem hele livet ("Sundhed, demografisk udvikling og trivsel")
b)
sikring af tilstrækkelige forsyninger af sikre og sunde fødevarer af høj kvalitet og andre biobaserede produkter ved at udvikle produktive, bæredygtige og ressourceeffektive primære produktionssystemer, fremme af tilhørende økosystemtjenester og genvinding af biologisk diversitet sammen med konkurrencedygtige forsynings-, forarbejdnings- og afsætningskæder med lav CO2-udledning ("Fødevaresikkerhed, bæredygtigt landbrug og skovbrug, havforskning og forskning i indre vandveje og bioøkonomien")
c)
overgang til et pålideligt, økonomisk overkommeligt, alment accepteret, bæredygtigt og konkurrencedygtigt energisystem, der tager sigte på at reducere afhængigheden af fossilt brændsel, set i lyset af de stadig mere knappe ressourcer, stigende energibehov og klimaændringerne ("Sikker, ren og effektiv energi")
d)
udvikling af et europæisk transportsystem, som er ressourceeffektivt, klima- og miljøvenligt, sikkert og problemfrit til gavn for alle borgere, økonomien og samfundet ("Intelligent, grøn og integreret transport")
e)
udvikling af en ressource- og vandeffektiv økonomi og et ressourceeffektivt samfund, der er robust over for klimaændringer, beskyttelse og bæredygtig forvaltning af naturressourcer og økosystemer og en bæredygtig forsyning og anvendelse af råstoffer for at opfylde en voksende verdensbefolknings behov inden for bæredygtige rammer for planetens naturressourcer og økosystemer ("Klimaindsats, miljø, ressourceeffektivitet og råstofforsyning")
f)
fremme af en øget indsigt i Europa, tilvejebringelse af løsninger og støtte til rummelige, innovative og reflekterende europæiske samfund på baggrund af hidtil usete forandringer og tiltagende global indbyrdes afhængighed ("Europa i en verden i forandring - rummelige, innovative og reflekterende samfund")
g)
fremme af sikre europæiske samfund i situationer med hidtil usete forandringer og tiltagende indbyrdes global afhængighed og globale trusler og samtidig styrkelse af den europæiske tradition for frihed og retfærdighed ("sikre samfund - beskytte Europas og dets borgeres frihed og sikkerhed").
Hovedlinjerne i aktiviteterne i forbindelse med disse specifikke mål er beskrevet i bilag I, del III.
4. Del IV "Udbredelse af topkvalitet og udvidelse af deltagerkredsen" skal bidrage til det specifikke mål "Udbredelse af topkvalitet og udvidelse af deltagerkredsen" i artikel 5, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1291/2013 ved at udnytte potentialet i Europas talentmasse fuldt ud og sikre, at fordelene ved en innovationsbaseret økonomi både er maksimeret og er bredt tilgængelige i hele Unionen i henhold til princippet om topkvalitet.
Hovedlinjerne i aktiviteterne i forbindelse med dette specifikke mål er beskrevet i bilag I, del IV.
5. Del V "Videnskab med og for samfundet" skal bidrage til det specifikke mål "Videnskab med og for samfundet" i artikel 5, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1291/2013 ved at opbygge et effektivt samarbejde mellem videnskab og samfundet, rekruttere nye talenter til videnskaben og matche videnskabelig topkvalitet med social bevidsthed og ansvar.
Hovedlinjerne i aktiviteterne i forbindelse med disse specifikke mål er beskrevet i bilag I, del V.
6. Del VI "Det Fælles Forskningscenters (JRC) ikkenukleare direkte aktioner" skal bidrage til alle de prioriterede områder i artikel 5, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1291/2013 med det specifikke mål at levere kundeorienteret videnskabelig og teknologisk støtte til Unionens politikker.
Hovedlinjerne i forbindelse med dette specifikke måls aktiviteter er beskrevet i bilag I, del VI.
7. Særprogrammet vurderes ud fra de opnåede resultater og virkninger i forhold til resultatindikatorer.
Bilag II indeholder yderligere oplysninger om de vigtigste resultatindikatorer.
Artikel 4
Budgettet
1. I overensstemmelse med artikel 6, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1291/2013 udgør budgettet for gennemførelsen af særprogrammet 74 316,9 mio. EUR.
2. Beløbet i stk. 1 i nærværende artikel fordeles mellem de seks dele, der er beskrevet i artikel 2, stk. 2, i nærværende afgørelse, i overensstemmelse med artikel 6, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1291/2013. Den vejledende fordeling af budgetbevillingerne på de specifikke mål, der er anført i denne afgørelses artikel 3, og det samlede maksimumbidrag til JRC's aktioner er angivet i bilag II til forordning (EU) nr. 1291/2013.
3. Højst 5 % af de beløb, der er anført i artikel 6, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1291/2013 for særprogrammets del I- V, må anvendes til Kommissionens administrative udgifter. Kommissionen sikrer, at dens administrative udgifter i løbet af programmet vil falde, og den vil bestræbe sig på at nå et mål på højst 4,6 % i 2020. Disse tal tages op til revision som led i den foreløbige evaluering af Horisont 2020 som fastsat i artikel 32, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1291/2013.
4. Bevillinger kan om nødvendigt opføres i budgettet efter 2020 til dækning af udgifter til teknisk eller administrativ bistand for fortsat at kunne forvalte aktioner, der ikke er afsluttet den 31. december 2020.
AFSNIT II
GENNEMFØRELSE
Artikel 5
Arbejdsprogrammer
1. Særprogrammet gennemføres ved hjælp af arbejdsprogrammer.
2. Kommissionen vedtager fælles eller særskilte arbejdsprogrammer for gennemførelsen af del I-V af særprogrammet omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra a)-e), undtagen for gennemførelsen af aktioner under det specifikke mål "Det Europæiske Forskningsråd (EFR)" som omhandlet i artikel 3, stk. 1, litra a). Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 10, stk. 4.
3. Arbejdsprogrammerne for gennemførelsen af aktioner under det specifikke mål "Det Europæiske Forskningsråd (EFR)" omhandlet i artikel 3, stk. 1, litra a), som fastlagt af det Videnskabelige Råd, jf. artikel 7, stk. 2, litra b), vedtages af Kommissionen ved hjælp af en gennemførelsesretsakt i overensstemmelse med rådgivningsproceduren som omhandlet i artikel 10, stk. 3. Kommissionen afviger kun fra det arbejdsprogram, der er fastlagt af Det Videnskabelige Råd, hvis den mener, at det ikke er i overensstemmelse med denne afgørelses bestemmelser. I så fald vedtager Kommissionen arbejdsprogrammet ved hjælp af en gennemførelsesretsakt i overensstemmelse med proceduren i artikel 10, stk. 4. Kommissionen skal på behørig vis begrunde en sådan foranstaltning.
4. Kommissionen vedtager et særskilt flerårigt arbejdsprogram ved hjælp af en gennemførelsesretsakt for del VI af særprogrammet omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra f).
Dette arbejdsprogram skal tage hensyn til udtalelsen fra JRC's Styrelsesråd som omhandlet i Kommissionens afgørelse 96/282/Euratom.
5. I arbejdsprogrammerne tages der hensyn til videnskabens, teknologiens og innovationens status på nationalt og internationalt plan samt på EU-plan og for den politiske, markedsmæssige og samfundsmæssige udvikling. Hvor det er relevant, skal de indeholde oplysninger om samordningen med de forsknings- og innovationsaktiviteter, som udføres af medlemsstaterne (og deres regioner), herunder inden for områder, hvor der findes fælles programlægningsinitiativer. De ajourføres efter behov.
6. Arbejdsprogrammerne for gennemførelsen af del I-V omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra a)-e), i nærværende afgørelse skal beskrive de tilstræbte mål, de forventede resultater, gennemførelsesmetoderne og det samlede udgiftsbeløb, herunder indikative oplysninger om de klimarelaterede udgifter, hvor det er relevant. De skal også omfatte en beskrivelse af de aktioner, der skal finansieres, en angivelse af det beløb, der er allokeret til hver aktion, en foreløbig tidsplan for gennemførelsen og en flerårig tilgang og strategiske retningslinjer for de følgende gennemførelsesår. I forbindelse med tilskud skal de anføre prioriteterne, udvælgelses- og tildelingskriterierne og de forskellige tildelingskriteriers relative vægt og den maksimale sats for finansiering af de samlede støtteberettigede omkostninger. De skal også angive eventuelle supplerende udnyttelses- og formidlingsforpligtelser for deltagerne i overensstemmelse med artikel 43 i forordning (EU) nr. 1290/2013 (14). De skal efter behov give mulighed for en strategisk top-down-tilgang såvel som en bottom-up-tilgang, hvor målene nås på innovative måder.
Herudover skal disse arbejdsprogrammer omfatte et afsnit, som udpeger de tværgående spørgsmål, som er omhandlet i artikel 14 og under underafsnittet "Tværgående spørgsmål og støtteforanstaltninger i Horisont 2020" i bilag I til forordning (EU) nr. 1291/2013, og som dækker to eller flere specifikke mål inden for det samme prioriterede område eller på tværs af to eller flere prioriterede områder. Aktionerne gennemføres på en integreret måde.
7. Kommissionen vedtager ved hjælp af gennemførelsesretsakter efter undersøgelsesproceduren i artikel 10, stk. 4, følgende foranstaltninger:
a)
afgørelsen om godkendelse af finansieringen af indirekte aktioner, hvis Unionens bidrag som led i det specifikke program skønnes at nå op på eller overstige 2,5 mio. EUR, dog undtaget aktioner under det specifikke mål "Det Europæiske Forskningsråd (EFR)" omhandlet i nærværende afgørelses artikel 3, stk. 1, litra a), og undtagen aktioner finansieret under pilotprojektet "Den hurtige vej til innovation" omhandlet i artikel 24 i forordning (EU) nr. 1291/2013
b)
afgørelsen om godkendelse af finansiering af aktioner, der omfatter anvendelse af humane embryoner og humane embryonale stamceller, og aktioner under det specifikke mål "Sikre samfund - beskytte Europas og dets borgeres frihed og sikkerhed" omhandlet i artikel 3, stk. 3, litra g)
c)
afgørelsen om godkendelse af finansieringen af aktioner, hvis Unionens bidrag som led i det specifikke program skønnes at nå op på eller overstige 0,6 mio. EUR, dog undtaget aktioner under det specifikke mål "Europa i en verden i forandring - rummelige, innovative og reflekterende samfund" omhandlet i artikel 3, stk. 3, litra f) og aktioner under de specifikke mål "Udbredelse af topkvalitet og udvidelse af deltagerkredsen" og "Videnskab med og for samfundet" omhandlet i henholdsvis artikel 3, stk. 4, og artikel 3, stk. 5
d)
udarbejdelse af mandatet for evalueringen, jf. artikel 32 i forordning (EU) nr. 1291/2013.
Artikel 6
Det Europæiske Forskningsråd
1. Kommissionen opretter et europæisk forskningsråd ("EFR"), som skal være midlet til at gennemføre aktionerne under del I "Videnskabelig topkvalitet", som vedrører det specifikke mål "Det Europæiske Forskningsråd (EFR)" omhandlet i nærværende afgørelses artikel 3, stk. 1, litra a). EFR skal efterfølge det EFR, der er nedsat ved Kommissionens afgørelse 2007/134/EF.
2. EFR består af det uafhængige videnskabelige råd i henhold til artikel 7 og den specifikke gennemførelsesstruktur i henhold til artikel 8.
3. EFR's formand vælges blandt internationalt velrenommerede seniorforskere.
Formanden udnævnes af Kommissionen efter en gennemsigtig ansættelsesprocedure, som bl.a. omfatter et uafhængigt indstillingsudvalg, for en periode på fire år, som kan fornyes én gang. Ansættelsesproceduren og den valgte kandidat skal godkendes af Det Videnskabelige Råd.
Formanden leder Det Videnskabelige Råd, varetager forbindelserne til den specifikke gennemførelsesstruktur og repræsenterer Det Videnskabelige Råd i videnskabens verden.
4. Grundlaget for EFR's arbejde er videnskabelig topkvalitet, uafhængighed, effektivitet, åbenhed og ansvarlighed. Det sikrer kontinuiteten af de aktioner, som blev varetaget af EFR i henhold til beslutning 2006/972/EF.
5. EFR's aktiviteter skal understøtte forskning inden for alle områder, som udføres af individuelle eller tværnationale forskerhold i konkurrence på EU-niveau. EFR's forskningsstøtte tildeles udelukkende på grundlag af kriteriet om topkvalitet.
6. Kommissionen står som garant for EFR's uafhængighed og integritet og sikrer, at det udfører sine opgaver korrekt.
Kommissionen sikrer, at gennemførelsen af EFR's aktioner sker i overensstemmelse med principperne i stk. 4 og den overordnede strategi for EFR, jf. artikel 7, stk. 2, litra a), som fastsat af Det Videnskabelige Råd.
Artikel 7
Det Videnskabelige Råd
1. Det Videnskabelige Råd består af forskere, ingeniører og akademikere af begge køn i forskellige aldersgrupper med særlig fremragende renommé og med relevant sagkundskab; de dækker tilsammen et bredt spektrum af forskningsområder og handler i deres personlige egenskab uafhængigt af eksterne interesser.
Medlemmer af Det Videnskabelige Råd udnævnes af Kommissionen efter en uafhængig og åben indstillingsprocedure, der er aftalt med Det Videnskabelige Råd, og som omfatter en høring af forskersamfundet og en rapport til Europa-Parlamentet og Rådet.
Medlemmerne udnævnes med et firårigt mandat, der kan fornyes én gang i et rotationssystem, der skal sikre kontinuiteten i Det Videnskabelige Råds arbejde.
2. Det Videnskabelige Råd fastlægger:
a)
den overordnede strategi for EFR
b)
arbejdsprogrammet for gennemførelsen af EFR's aktiviteter
c)
metoderne til og proceduren for peer review-processen og den bedømmelse af indkomne forslag, der danner grundlag for udvælgelsen af, hvilke forslag der skal have støtte
d)
sin holdning til ethvert forhold, som fra et videnskabeligt synspunkt kan forbedre resultaterne og virkningerne af EFR's arbejde samt kvaliteten af den udførte forskning
e)
en adfærdskodeks, bl.a. for, hvordan potentielle interessekonflikter imødegås.
Kommissionen afviger kun fra holdninger, som Det Videnskabelige Råd har fastlagt i henhold til litra a), c), d) og e), hvis den mener, at de ikke overholder bestemmelserne i denne afgørelse. I så fald vedtager Kommissionen foranstaltninger for at bevare kontinuiteten i gennemførelsen af særprogrammet og for at nå dets mål, hvorved den beskriver de punkter, hvor der afviges fra Det Videnskabelige Råds holdninger, og behørigt begrunder afvigelserne.
3. Det Videnskabelige Råd handler i overensstemmelse med det mandat, der er fastlagt i bilag I, del I, punkt 1.1.
4. Det Videnskabelige Råd handler udelukkende med sigte på at nå det specifikke mål "Det Europæiske Forskningsråd (EFR)" omhandlet i artikel 3, stk. 1, litra a), i henhold til principperne i artikel 6, stk. 4. Det skal handle hæderligt og ubestikkeligt og varetage sine opgaver effektivt og i størst mulig åbenhed.
Artikel 8
Specifik gennemførelsesstruktur
1. Den specifikke gennemførelsesstruktur er ansvarlig for den administrative gennemførelse og programgennemførelsen, jf. bilag I, del I, punkt 1.2. Den støtter Det Videnskabelige Råd i varetagelsen af alle dets opgaver.
2. Kommissionen sikrer, at den specifikke struktur for gennemførelsen strengt, effektivt og med den nødvendige smidighed følger EFR's mål og krav og kun disse.
AFSNIT III
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 9
Tilsyn og oplysninger om gennemførelse
1. Kommissionen fører et årligt tilsyn med og aflægger rapport om gennemførelsen af Horisont 2020 i overensstemmelse med artikel 31 i forordning (EU) nr. 1291/2013 og bilag III til denne afgørelse.
2. Kommissionen orienterer med jævne mellemrum udvalget som omhandlet i artikel 10 om de samlede fremskridt med gennemførelsen af særprogrammets indirekte aktioner for at give udvalget mulighed for på et tidligt tidspunkt at give relevant input til udarbejdelsen af arbejdsprogrammerne, navnlig den flerårige tilgang og de strategiske retningslinjer, og den forelægger udvalget rettidige oplysninger om alle aktioner foreslået eller finansieret under Horisont 2020, jf. bilag IV.
Artikel 10
Udvalgsprocedure
1. Kommissionen bistås af et udvalg (programudvalget). Dette udvalg er et udvalg som fastlagt i forordning (EU) nr. 182/2011.
2. Udvalget holder møde i forskellige sammensætninger, jf. bilag V, alt efter hvilket emne der skal drøftes.
3. Når der henvises til dette stykke, finder artikel 4 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.
4. Når der henvises til dette stykke, finder artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.
5. Hvis udtalelsen fra udvalget skal indhentes ved skriftlig procedure, afsluttes den skriftlige procedure uden noget resultat, hvis formanden træffer beslutning herom, eller et simpelt flertal af udvalgets medlemmer anmoder herom inden for tidsfristen for afgivelse af udtalelsen.
Artikel 11
Udøvelse af de delegerede beføjelser
1. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter på de i denne artikel anførte betingelser.
2. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 3, stk. 2, tillægges Kommissionen for Horisont 2020's samlede varighed.
3. Den i artikel 3, stk. 2, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Rådet. En afgørelse om at tilbagekalde bringer de i den pågældende afgørelse anførte delegerede beføjelser til ophør. Den får virkning fra dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller fra en senere dato, der fastsættes nærmere i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.
4. Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den Rådet meddelelse herom.
5. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 3, stk. 2, træder kun i kraft, hvis Rådet ikke har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Rådet, eller hvis Rådet inden udløbet af denne frist har informeret Kommissionen om, at den ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med en måned på Rådets initiativ.
6. Europa-Parlamentet underrettes om Kommissionens vedtagelse af delegerede retsakter, om enhver indsigelse mod dem eller om Rådets tilbagekaldelse af delegationen af beføjelser.
Artikel 12
Ophævelse og overgangsbestemmelser
1. Beslutning 2006/971/EF, 2006/972/EF, 2006/973/EF, 2006/974/EF og 2006/975/EF ophæves med virkning fra den 1. januar 2014.
2. De aktioner, som er iværksat i henhold til de i nærværende artikels stk. 1 nævnte beslutninger og økonomiske forpligtelser i forbindelse med aktioner, der gennemføres i henhold til disse beslutninger, hører fortsat under disse beslutninger, indtil de er afsluttet. Hvis det er nødvendigt, varetages eventuelle tilbageværende opgaver for de udvalg, som er nedsat ved de i nærværende artikels stk. 1 nævnte beslutninger, af det udvalg, der er omhandlet i artikel 10.
3. Den finansielle tildeling til særprogrammet kan også dække udgifter til teknisk og administrativ bistand, som er nødvendig for at sikre overgangen mellem særprogrammet og de foranstaltninger, der er omfattet af beslutning 2006/971/EF, 2006/972/EF, 2006/973/EF, 2006/974/EF og 2006/975/EF.
Artikel 13
Ikrafttræden
Denne afgørelse træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 14
Adressater
Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.
Udfærdiget i Bruxelles, den 3. december 2013.
ODLUKA VIJEĆA
od 3. prosinca 2013.
o osnivanju Posebnog programa za provedbu Okvirnog programa za istraživanje i inovacije Obzor 2020. (2014. - 2020.) i stavljanju izvan snage odluka 2006/971/EZ, 2006/972/EZ, 2006/973/EZ, 2006/974/EZ i 2006/975/EZ
(Tekst značajan za EGP)
(2013/743/EU)
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 182. stavak 4.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta,
uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora (1),
uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (2),
u skladu s posebnim zakonodavnim postupkom,
budući da:
(1)
U skladu s člankom 182. stavkom 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (TFEU), Okvirni program za istraživanja i inovacije 2014. - 2020. (Obzor 2020.) osnovanim Uredbom (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. (3) treba provesti putem posebnog programa koji utvrđuje posebne ciljeve i pravila za njegovu provedbu, određuje njegovo trajanje te predviđa sredstva koja se smatraju potrebnima.
(2)
Opći cilj programa Obzor 2020. trebao bi se temeljiti na tri prioriteta, posvećena ostvarivanju izvrsne znanosti („Izvrsna znanost”), stvaranju vodećeg položaja industrije („Vodeći položaj industrije”) i rješavanju društvenih izazova („Društveni izazovi”). Opći cilj trebao bi se također temeljiti na posebnim ciljevima „Širenje izvrsnosti i sudjelovanja” te „Znanost s društvom i za društvo”. Ti bi se prioriteti i posebni ciljevi trebali provesti putem posebnog programa koji određuje po jedan dio za svaki od tri prioriteta, jedan dio za poseban cilj „Širenje izvrsnosti i sudjelovanja”, jedan dio za poseban cilj „Znanost s društvom i za društvo” i jedan dio za nenuklearne izravne aktivnosti Zajedničkog istraživačkog centra (JRC).
(3)
Svi prioriteti i posebni ciljevi programa Obzor 2020. trebali bi uključivati međunarodnu dimenziju. Aktivnosti međunarodne suradnje trebale bi ostati barem na razini Sedmog okvirnog programa Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007. - 2013.).(„Sedmi okvirni program”), usvojenog Odlukom br. 1982/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4).
(4)
Dok Uredba (EU) br. 1291/2013 utvrđuje opći cilj programa Obzor 2020., prioritete i osnovne odrednice posebnih ciljeva i aktivnosti koje treba provesti, posebni program trebao bi definirati posebne ciljeve i osnovne odrednice aktivnosti koje su posebne za svaki dio. Odredbe o provedbi utvrđene u Uredbi br. 1291/2103 u cijelosti se primjenjuju na taj posebni program, uključujući one koje se odnose na etička načela.
(5)
Svaki bi dio trebao dopunjavati druge dijelove posebnog programa i provoditi se u skladu s njima.
(6)
Postoji velika potreba za jačanjem, produbljivanjem i širenjem izvrsnosti znanstvene baze Unije i za osiguravanjem ponude istraživanja i nadarenih istraživača na svjetskoj razini, kako bi se osigurala dugoročna konkurentnost i blagostanje Europe. Prioritet „Izvrsna znanost” trebao bi poduprijeti aktivnosti Europskog istraživačkog vijeća (ERC) u području „pionirskog istraživanja”, budućih i novih tehnologija, aktivnosti Marie Skłodowska-Curie i europskih istraživačkih infrastruktura. Te aktivnosti trebale bi biti usmjerene prema jačanju sposobnosti u dugoročnom razdoblju, s jakom usmjerenošću na sljedeću generaciju znanosti, sustava i istraživača, te na osiguravanje potpore za nove talente iz cijele Unije i iz pridruženih zemalja. Aktivnosti Unije u potporu izvrsnoj znanosti trebale bi pomoći konsolidirati Europski istraživački prostor (ERA) i učiniti znanstveni sustav Unije konkurentnijim i privlačnijim na globalnoj razini.
(7)
Istraživačke aktivnosti koje se provode u sklopu prioriteta „Izvrsna znanost” trebalo bi odrediti prema potrebama i mogućnostima znanosti. Program istraživanja trebao bi se odrediti u bliskoj suradnji sa znanstvenom zajednicom. Istraživanje bi se trebalo financirati na temelju izvrsnosti.
(8)
ERC bi trebao zamijeniti i naslijediti ERC osnovan Odlukom Komisije 2007/134/EZ (5). Trebalo bi djelovati u skladu s utvrđenim načelima znanstvene izvrsnosti, samostalnosti, učinkovitosti i transparentnosti.
(9)
Kako bi se zadržao i povećao vodeći položaj Unije u industriji, potrebno je hitno poticati istraživanja i razvoj u privatnom sektoru i ulaganja u inovacije, promicati istraživanja i inovacije usmjerene na potrebe poslovanja te ubrzati razvoj novih tehnologija koje će u budućnosti potpomoći poslovanje i gospodarski rast. Prioritet „Vodeći položaj industrije”, trebao bi poticati ulaganja u izvrsna istraživanja i inovacije u ključnim tehnologijama razvoja i ostalim industrijskim tehnologijama, pospješiti pristup rizičnom financiranju za inovativna poduzeća i projekte, te osigurati Uniji široku potporu za inovacije u mikropoduzećima, malim i srednjim poduzećima (MSP-ovi).
(10)
Istraživanja svemira i inovacije u području svemira, što je zajednička nadležnost Unije, trebalo bi uključiti kao sastavnicu u prioritetu „Vodeći položaj industrije” kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri iskoristio znanstveni, gospodarski i društveni učinak i kako bi se osigurala djelotvorna i troškovno učinkovita provedba.
(11)
Za rješavanje glavnih društvenih izazova utvrđenih u strategiji Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast (strategija Europa 2020.) potrebna su velika ulaganja u istraživanja i inovacije kako bi se razvila i uvela nova i napredna rješenja koja imaju potrebne razmjere i područje primjene. Ti izazovi također predstavljaju velike gospodarske mogućnosti za inovativna poduzeća i stoga doprinose konkurentnosti Unije i zapošljavanju u Uniji.
(12)
Prioritet, „Društveni izazovi”, trebao bi povećati učinkovitost istraživanja i inovacija u odgovoru na najvažnije društvene izazove podupiranjem izvrsnih istraživačkih i inovacijskih aktivnosti. Te aktivnosti trebale bi se provoditi korištenjem pristupa temeljenog na izazovima koji objedinjuje resurse i znanje u različitim područjima, tehnologijama i disciplinama. Istraživanja u području društvenih i humanističkih znanosti važan su element za rješavanje svih navedenih izazova. Aktivnosti bi trebale obuhvatiti cijeli raspon istraživanja i inovacija, uključujući aktivnosti povezane s inovacijama, kao što su pokusno izvođenje, demonstriranje, testiranje, kao i potpora javnoj nabavi, prednormativna istraživanja i utvrđivanje normi te uvođenje inovacija na tržište. Aktivnosti bi, prema potrebi, trebale izravno podupirati odgovarajuće nadležnosti sektorskih politika na razini Unije. Svi izazovi trebali bi doprinijeti krajnjem cilju održivog razvoja.
(13)
Trebala bi postojati odgovarajuća ravnoteža između malenih i velikih projekata u okviru prioriteta „Društveni izazovi” te posebnog cilja „Vodeći položaj u tehnologijama razvoja i industrijskim tehnologijama”.
(14)
Poseban cilj „Širenje izvrsnosti i jačeg sudjelovanja” u potpunosti koristi potencijal europskog kvalificiranog kadra i osigurava maksimalno uvećanje koristi od gospodarstva koje se temelji na inovacijama te njihovu raspodjelu diljem Unije u skladu s načelom izvrsnosti.
(15)
Poseban cilj „Znanost s društvom i za društvo” gradi učinkovitu suradnju između znanosti i društva, zapošljava novi kvalificirani kadar za znanost i upotpunjuje znanstvenu izvrsnost s društvenom osviještenosti i odgovornosti.
(16)
Kao sastavni dio programa Obzor 2020., JRC bi trebao nastaviti s pružanjem neovisne znanstvene i tehnološke potpore usmjerene prema korisniku, za stvaranje, razvoj, provedbu i praćenje politika Unije. U svrhu ostvarenja svoje misije, JRC bi trebao obavljati istraživanja najviše kvalitete. Pri izvođenju izravnih aktivnosti u skladu sa svojom misijom, JRC bi trebao staviti osobit naglasak na područja od najvećeg interesa za Uniju, naime, pametan, uključiv i održiv rast i naslove „Sigurnost i građanstvo” te „Globalna Europa”.
(17)
Izravne aktivnosti JRC-a trebale bi se provoditi fleksibilno, učinkovito i transparentno, uzimajući u obzir relevantne potrebe korisnika JRC-a i potrebe politika Unije te poštujući cilj zaštite financijskih interesa Unije. Ako je potrebno, istraživačke aktivnosti koje se provode u okviru ovog programa trebale bi se prilagoditi tim potrebama te znanstvenim i tehnološkim postignućima s ciljem postizanja znanstvene izvrsnosti.
(18)
JRC bi trebao nastaviti stvarati dodatne resurse putem konkurentnih aktivnosti koje uključuju sudjelovanje u neizravnim aktivnostima iz programa Obzor 2020., rad trećih strana i, u manjoj mjeri, iskorištavanje intelektualnog vlasništva.
(19)
Posebni program trebao bi dopuniti aktivnosti izvršene u državama članicama, kao i druge aktivnosti Unije, neophodne za ukupne strateške napore za provedbu strategije Europa 2020.
(20)
Temeljem Odluke Vijeća 2001/822/EZ (6), pravne osobe prekomorskih zemalja i područja mogu sudjelovati u programu Obzor 2020. pod određenim uvjetima koji su u njemu navedeni.
(21)
Kako bi se osiguralo da posebni uvjeti za korištenje instrumenata financiranja odražavaju tržišne uvjete, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. TFEU-a za usklađivanje ili daljnje definiranje posebnih uvjeta korištenja instrumenata financiranja. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući i ona na razini stručnjaka. Komisija bi trebala osigurati da se relevantni dokumenti Vijeću šalju na vrijeme i na primjeren način.
(22)
Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ovog posebnog programa, provedbene ovlasti za donošenje programa rada za provedbu posebnog programa trebalo bi dodijeliti Komisiji.
(23)
Provedbene ovlasti povezane s programima rada za prioritete „Izvrsna znanost”, „Vodeći položaj industrije” i „Društveni izazovi” te za posebne ciljeve „Širenje izvrsnosti i sudjelovanja” i „Znanost s društvom i za društvo” trebale bi se izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća o (7).
(24)
Vijeće guvernera JRC-a, osnovano Odlukom Komisije 96/282/Euratom o (8), upitano je za savjet u vezi sa znanstvenim i tehnološkim sadržajem posebnog programa o izravnim nenuklearnim aktivnostima JRC-a.
(25)
Iz razloga pravne sigurnosti i jasnoće, Odluku Vijeća 2006/971/EZ (9), Odluku Vijeća 2006/972/EZ (10), Odluku Vijeća 2006/973/EZ (11), Odluku Vijeća 2006/974/EZ (12), kao i Odluku Vijeća 2006/975/EZ (13), trebalo bi staviti van snage,
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
NASLOV I.
OPĆE ODREDBE
Članak 1.
Predmet
Ovom Odlukom uspostavlja se poseban program kojim se provodi Uredba (EU) br. 1291/2013 i određuju posebni ciljevi za potporu Unije istraživačkim i inovacijskim aktivnostima kako je utvrđeno u članku 1. te Uredbe, kao i pravila provedbe.
Članak 2.
Uspostava posebnog programa
1. Ovim se uspostavlja posebni program za uvođenje Okvirnog programa za istraživanje i inovacije Obzor 2020. (2014. - 2020.) („posebni program”) za razdoblje od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020.
2. U skladu s člankom 5. stavcima 2., 3. i 4. Uredbe (EU) br. 1291/2013, posebni program sastoji se od sljedećih dijelova:
(a)
dijela I. „Izvrsna znanost”;
(b)
dijela II. „Vodeći položaj industrije”;
(c)
dijela III. „Društveni izazovi”;
(d)
dijela IV. „Širenje izvrsnosti i sudjelovanja”;
(e)
dijela V. „Znanost s društvom i za društvo”;
(f)
dijela VI. „Ne-nuklearne aktivnosti Zajedničkog istraživačkog centra (JRC)”.
Članak 3.
Posebni ciljevi
1. Dio I. „Izvrsna znanost” ojačava izvrsnost europskih istraživanja u skladu s prioritetom „Izvrsna znanost” utvrđenim u članku 5. stavku 2. točki (a) Uredbe (EU) br. 1291/2013 [Obzor 2020.] ostvarivanjem sljedećih posebnih ciljeva:
(a)
jačanja „pionirskih” istraživanja aktivnostima Europskog istraživačkog vijeća (ERC) („Europsko istraživačko vijeća (ERC)”);
(b)
jačanja istraživanja u budućim tehnologijama i tehnologijama u nastajanju („Buduće tehnologije i tehnologije u nastajanju (FET)”);
(c)
jačanja vještina, razvoja izobrazbe i karijere, posredstvom aktivnosti Marie Skłodowska-Curie („Aktivnosti Marie Skłodowska-Curie”);
(d)
jačanja europskih istraživačkih infrastruktura, uključujući e-infrastrukture („Istraživačke infrastrukture”).
Osnovne odrednice aktivnosti za te posebne ciljeve navedene su u dijelu I. Priloga I.
2. Dio II. „Vodeći položaj industrije” ojačava vodeći položaj industrije i konkurentnost u skladu s prioritetom „vodeći položaj industrije” utvrđenim u članku 5. stavku 2. točki (b) Uredbe (EU) br. 1291/2013 ostvarivanjem sljedećih posebnih ciljeva:
(a)
poticanja vodećeg položaja industrije Europe posredstvom istraživanja, tehnološkog razvoja, demonstracija i inovacija u sljedećim tehnologijama razvoja i industrijskim tehnologijama(„Vodeći položaj u tehnologijama razvoja i industrijskim tehnologijama”):
i.
informacijskim i komunikacijskim tehnologijama („ICT”);
ii.
nanotehnologijama;
iii
naprednim materijalima;
iv.
biotehnologiji;
v.
naprednoj proizvodnji i preradi;
vi.
svemiru;
(b)
jačanja pristupa rizičnom financiranju za ulaganja u istraživanja i inovacije („Pristup rizičnom financiranju”);
(c)
povećanja inovacija u MSP-ovima („Inovacije u malim i srednjim poduzećima”).
Osnovne odrednice aktivnosti za te posebne ciljeve navedene su u dijelu II. Priloga I.
Moraju postojati posebni uvjeti za korištenje instrumenata za financiranje prema posebnom cilju u točki (b) prvog podstavka. Ti su uvjeti utvrđeni u dijelu II. odjeljku 2. Priloga I.
Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 10. za mijenjanje udjela u ulaganju iz vlasničkog instrumenta programa Obzor 2020. u ukupnom ulaganju EU-a u fazi širenja i rasta, u odnosu na financijske instrumente iz dijela II. odjeljka 2. Priloga 1.
3. Dio III. „Društveni izazovi” doprinose prioritetu „Društveni izazovi” utvrđenom u članku 5. stavku 2. točki (c) Uredbe (EU) br. 1291/2013 ostvarivanjem aktivnosti istraživanja, tehnološkog razvoja, demonstracija i inovacija koje doprinose sljedećim posebnim ciljevima:
(a)
poboljšanje cjeloživotnog zdravlja i dobrobiti za sve („Zdravlje, demografske promjene i kvaliteta života”);
(b)
osiguranje dovoljno zaliha sigurne, zdrave hrane visoke kvalitete i drugih proizvoda biotehnologije razvijanjem produktivnih, održivih i resursno učinkovitih sustava primarne proizvodnje, unapređenje s njima povezanih usluga ekosustava i oporavak biološke raznolikosti zajedno s konkurentnim lancima opskrbe, prerade i stavljanja na tržište s niskom razinom emisije ugljika („Sigurnost hrane, održiva poljoprivreda i šumarstvo, istraživanje mora i pomorstva i kopnenih voda i bioekonomija”);
(c)
ostvarenje prijelaza prema pouzdanom, dostupnom, javno prihvaćenom, održivom i konkurentnom energetskom sustavu, s ciljem smanjenja ovisnosti o fosilnom gorivu pred sve većim pomanjkanjem resursa, povećanim energetskim potrebama i klimatskim promjenama („Sigurna, čista i učinkovita energija”);
(d)
ostvarenje europskog prometnog sustava koji je resursno učinkovit, povoljan za okoliš-i klimu, siguran i koji besprijekorno funkcionira na korist svih građana, gospodarstva i društva („Pametan, zelen i integriran promet”);
(e)
ostvarenje resursno učinkovitog gospodarstva, učinkovitog i u odnosu na vodu, otpornog na klimatske i društvene promjene, zaštita i održivo upravljanje prirodnim resursima i ekosustavima, i održiva opskrba i korištenje sirovina kako bi se zadovoljile potrebe sve brojnijeg svjetskog stanovništva unutar održivih ograničenja prirodnih resursa planeta i eko-sustava („Klimatska aktivnost, okoliš, učinkovitost resursa i sirovine”);
(f)
unapređenje boljeg razumijevanja Europe, pružanje rješenjâ i potpore uključivih, inovativnih i promišljenih europskih društava u situaciji dosad neviđenih preobrazbi i sve većih globalnih međuovisnosti („Europa u svijetu koji se mijenja - uključiva, inovativna i promišljena društva”);
(g)
unapređenje sigurnih europskih društava u situaciji dosad neviđenih preobrazbi i sve većih globalnih međuovisnosti i prijetnji, uz jačanje europske kulture slobode i pravde („Sigurna društva - zaštita slobode i sigurnosti Europe i njezinih građana”).
Osnovne odrednice aktivnosti za te posebne ciljeve navedene su u dijelu III. Priloga I.
4. Dio IV. „Širenje izvrsnosti i jačanje sudjelovanja” doprinosi posebnom cilju „Širenje izvrsnosti i sudjelovanja” utvrđenom u članku 5. Stavku 3. Uredbe (EU) br. 1291/2013 potpunim korištenjem potencijala europskog kvalificiranog kadra i osiguravanjem maksimalnog uvećanja koristi od gospodarstva koje se temelji na inovacijama te njihovu raspodjelu diljem Unije u skladu s načelom izvrsnosti.
Osnovne odrednice aktivnosti za te posebne ciljeve navedene su u dijelu III. Priloga I.
5. Dio V. „Znanost s društvom i za društvo” doprinosi posebnom cilju „Znanost s društvom i za društvo” utvrđenom u članku 5. Stavku 3. Uredbe (EU) br. 1291/2103 građenjem učinkovite suradnje između znanosti i društva, zapošljavanjem novog kvalificiranog kadra za znanost i upotpunjavanjem znanstvene izvrsnosti s društvenom osviještenošću i odgovornošću.
Osnovne odrednice aktivnosti za te posebne ciljeve navedene su u dijelu V. Priloga I.
6. Dio VI. „Nenuklearne aktivnosti Zajedničkog istraživačkog centra” doprinose svim prioritetima utvrđenim u članku 5. stavku 2. Uredbe (EU) br. 1291/2013 s posebnim ciljem pružanja znanstvene i tehničke podrške politikama Unije usmjerenim na korisnika.
Osnovne odrednice aktivnosti za taj poseban cilj navedene su u dijelu VI. Priloga I.
7. Posebni program ocijenit će se u vezi s rezultatima i učinkom koji će se mjeriti prema pokazateljima uspješnosti.
Dodatne pojedinosti o ključnim pokazateljima uspješnosti utvrđene su u Prilogu II.
Članak 4.
Proračun
1. U skladu s člankom 6. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1291/2013, financijska omotnica za provedbu posebnog programa iznosi 74 316,9 milijuna EUR.
2. Iznos iz stavka 1. ovog članka dijeli se između šest dijelova utvrđenih u članku 2. ga stavku 2. ove Odluke, u skladu s člankom 6. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1291/2013. Okvirna proračunska raspodjela za posebne ciljeve utvrđene u članku 3. ove Odluke i najveći ukupni iznos doprinosa za aktivnosti JRC-a utvrđeni su u Prilogu II. Uredbi (EU) br. 1291/2013.
3. Na administrativne izdatke Komisije potrošit će se najviše 5 % iznosa navedenih u članku 6. stavku 2. Uredbe (EU) br. 1291/2013 za dijelove od I. do V. posebnog programa. Komisija je dužna osigurati da se tijekom programa njezini administrativni troškovi smanje te nastoji postići cilj od 4,6 % ili manje u godini 2020. Ove brojke podložne su reviziji u sklopu privremene ocjene programa Obzor 2020., kako je utvrđeno u članku 32. stavku 3. Uredbe (EU) br. 1291/2013.
4. Prema potrebi moguće je unijeti odobrena sredstva u proračun nakon 2020. za pokrivanje tehničkih i administrativnih troškova kako bi se omogućilo upravljanje aktivnostima koje se ne završe do 31. prosinca 2020.
GLAVA II.
PROVEDBA
Članak 5.
Programi rada
1. Poseban program provodit će se prema programima rada.
2. Komisija donosi zajedničke ili posebne programe rada za provedbu dijela od I. do V. posebnog programa iz članka 2. stavka 2. točaka od (a) do (e), osim za provedbu mjera u sklopu posebnog cilja „Europsko istraživačko vijeće (ERC)” iz članka 3. stavka 1. točke (a). Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 10. stavka 4.
3. Komisija donosi putem provedbenog akta, u skladu s postupkom savjetovanja iz članka 10. stavka 3., programe rada za provedbu mjera u okviru posebnog cilja „Europsko istraživačko vijeće (ERC)” iz članka 3. stavka 1. točke (a), kako je utvrdilo Znanstveno vijeće u članku 7. stavku 2. točki (b) putem provedbenog akta, u skladu s savjetodavnim postupkom iz članka 10. stavka 3. Komisija će odstupiti od programa rada što ga je utvrdilo Znanstveno vijeće samo kad smatra da on nije u skladu s odredbama ove Odluke. U tom slučaju Komisija donosi program rada pomoću provedbenog akta u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 10. stavka 4. Komisija propisno obrazlaže ovu mjeru.
4. Komisija donosi poseban višegodišnji program rada, putem provedbenog akta, za dio VI. posebnog programa iz članka 2. stavka 2. točke (f).
Taj program rada uzima u obzir mišljenje što ga podnese Vijeće guvernera JRC-a iz Odluke 96/282/Euratom.
5. Programi rada moraju uzeti u obzir stanje u znanosti, tehnologiji i inovacijama na nacionalnoj razini, razini Unije i međunarodnoj razini te relevantne razvoje događaja u politici, na tržištu i u društvu. Oni sadrže informacije, ako je potrebno, o koordinaciji s aktivnostima u području istraživanja i inovacija koje provode države članice (uključujući njihove regije), uključujući područja u kojima postoje zajedničke inicijative za donošenje programa. Programi rada ažuriraju se prema potrebi.
6. Programi rada za provedbu dijelova od I. do V. iz članka 2. stavka 2. točaka od (a) do (e) ove Odluke utvrđuju postavljene ciljeve, očekivane rezultate, metodu provedbe i njihov ukupan iznos, uključujući, prema potrebi, okvirne informacije o iznosu rashoda povezanih s klimatskim promjenama. Oni također sadrže opis mjera koje će se financirati, naznaku iznosa dodijeljenog za svaku mjeru, okvirni raspored provedbe kao i višegodišnji pristup i strateške orijentacije za sljedeće godine provedbe. Uključuju bespovratna sredstva za prioritete, kriterije za odabir i dodjelu i relativni ponder određenih kriterija za dodjelu te maksimalnu stopu financiranja ukupnih opravdanih troškova. Navode također sve dodatne obveze iskorištavanja i širenja za sudionike, u skladu s člankom 43. Uredbe (EU) br. 1290/2013 (14) Europskog parlamenta i Vijeća. Programi rada omogućuju strateške pristupe „odozgo prema dolje” i „odozdo prema gore”, po potrebi, koji na inovativne načine pristupaju ciljevima.
Osim toga, ti programi rada sadrže odjeljak koji utvrđuje međusektorska pitanja iz članka 14. i iz podnaslova „Međusektorska pitanja i mjere potpore u programu Obzor 2020.”u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 1291/2013, koje se pojavljuju u dva ili više posebnih ciljeva unutar istog prioriteta ili unutar dvaju ili više prioriteta. Te aktivnosti provode se integrirano.
7. Komisija donosi putem provedbenog akta, u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 10. stavka 4., sljedeće mjere:
(a)
odluku o odobrenju mjera financiranja neizravnih aktivnosti ako je procijenjeni iznos doprinosa Unije u okviru posebnog programa jednak ili viši od 2,5 milijuna EUR za mjere u okviru posebnog cilja „Europsko istraživačko vijeće (ERC)” iz članka 3. stavka 1. točke (a) Ove odluke i uz iznimku aktivnosti koje se financiraju u okviru pilota „Brži put do inovacija” iz članka 24 Uredbe (EU) 1291/2013;
(b)
odluku o odobravanju financiranja mjera uključujući korištenje ljudskih embrija i njihovih matičnih stanica i mjera u okviru posebnog cilja „Sigurna društva - zaštita slobode i sigurnosti Europe i njezinih građana” iz članka 3. stavka 3. točke (g).
(c)
odluku o odobrenju mjera financiranja ako je procijenjeni iznos doprinosa Unije u okviru posebnog programa jednak ili viši od 0,6 milijuna EUR za mjere u okviru posebnog cilja „Europa u svijetu koji se mijenja - uključiva, inovativna i promišljena društva” iz članka 3. stavka 3. točke (f) i za mjere „Širenje izvrsnosti i sudjelovanja” i „Znanost s društvom i za društvo” iz članka 3., stavaka 4. odnosno 5.
(d)
sastavljanje referentnih uvjeta za ocjene iz članka 32. Uredbe (EU) br. 1291/2013.
Članak 6.
Europsko istraživačko vijeće
1. Komisija osniva Europsko istraživačko vijeće („ERC”), koje je sredstvo za provedbu mjera u okviru dijela I. „Izvrsna znanost” koje su povezane s posebnim ciljem Europsko istraživačko vijeće („ERC”) iz članka 3. stavka 1. točke (a) ove Odluke. ERC nasljeđuje ERC uspostavljen Odlukom 2007/134/EZ.
2. ERC se sastoji od neovisnog Znanstvenog vijeća iz članka 7. i posebne provedbene strukture iz članka 8.
3. ERC ima predsjednika koji se bira iz redova viših znanstvenika s međunarodnim ugledom.
Predsjednika imenuje Komisija nakon transparentnog postupka zapošljavanja u koji je uključen, za tu svrhu osnovan, poseban nezavisni odbor, a mandat je ograničen na četiri godine i može se jednom produljiti. Postupak zapošljavanja i odabrani kandidat moraju imati odobrenje Znanstvenog vijeća.
Predsjednik predsjedava Znanstvenim vijećem i osigurava njegov vodeći položaj i vezu s posebnom provedbenom strukturom, te ga zastupa u znanstvenom svijetu.
4. ERC djeluje u skladu s načelima znanstvene izvrsnosti, samostalnosti, učinkovitosti, djelotvornosti, transparentnosti i odgovornosti. Osigurava kontinuitet s aktivnostima ERC-a, koje se provode prema Odluci 2006/972/EZ.
5. Aktivnosti ERC-a podupiru istraživanja koja u svim područjima provode pojedinačni i transnacionalni timovi koji se natječu na europskoj razini. Bespovratna sredstva za pionirske istraživačke projekte ERC-a dodjeljuju se isključivo prema kriteriju izvrsnosti.
6. Komisija postupa kao jamac samostalnosti i integriteta ERC-a i osigurava pravilno izvođenje povjerenih mu zadaća.
Komisija osigurava provedbu aktivnosti ERC-a u skladu s načelima utvrđenima u stavku 4. ovog članka, kao i s cjelokupnom strategijom za ERC iz članka 7. stavka 2. točke (a) koju je utvrdilo Znanstveno vijeće.
Članak 7.
Znanstveno vijeće
1. Znanstveno vijeće sastoji se od najuglednijih znanstvenika, inženjera i stručnjaka, s primjerenim stručnim znanjem, žena i muškaraca iz različitih dobnih skupina, što će osigurati raznolika istraživačka područja, koji djeluju u svoje osobno ime, neovisno o vanjskim interesima.
Članove Znanstvenog vijeća imenuje Komisija u skladu s neovisnim i transparentnim postupkom imenovanja dogovorenim sa Znanstvenim vijećem, a koji uključuje savjetovanje sa znanstvenom zajednicom i izvještavanje Europskom parlamentu i Vijeću.
Imenovanje je ograničeno na razdoblje od četiri godine, uz mogućnost ponovnog imenovanja još jednom na temelju sustava rotacije, čime se osigurava neprekidan rad Znanstvenog vijeća.
2. Znanstveno vijeće utvrđuje:
(a)
cjelovitu strategiju ERC-a;
(b)
program rada za provedbu aktivnosti ERC-a;
(c)
metode i postupke za stručni pregled i ocjenu prijedloga na temelju kojih će se donijeti prijedlozi za financiranje;
(d)
svoje stajalište o svim pitanjima koja sa znanstvenog stajališta mogu poboljšati dostignuća i učinak ERC-a te kvalitetu provedenih istraživanja;
(e)
kodeks ponašanja koji se, inter alia, odnosi na sprečavanje sukoba interesa.
Komisija odstupa od stajališta koje utvrdi Znanstveno vijeće u skladu s prvim podstavkom, točkama (a), (c), (d) i (e) samo kada smatra da se nisu poštovale odredbe ove Odluke. U tom slučaju Komisija donosi mjere za održavanje kontinuiteta provedbe posebnog programa i postizanje njegovih ciljeva, utvrđujući točke odstupanja od stajališta Znanstvenog vijeća i obrazlaže ih.
3. Znanstveno vijeće djeluje u skladu sa svojim ovlastima utvrđenim u odjeljku 1.1., dijela I. Priloga I.
4. Znanstveno vijeće postupa isključivo u interesu ostvarivanja posebnog cilja „Europsko istraživačko vijeće (ERC)” iz članka 3. stavka 1. točke (a) prema načelima utvrđenima u članku 6. stavku 4. Vijeće djeluje pošteno i čestito i obavlja svoj posao učinkovito i uz najveću moguću transparentnost.
Članak 8.
Posebna provedbena struktura
1. Posebna provedbena struktura odgovorna je za administrativnu provedbu i izvršenje programa, kako je opisano u odjeljku I. točki 1.2 Priloga I. Ona podupire Znanstveno vijeće u obavljanju svih njegovih zadaća.
2. Komisija osigurava da dodijeljena provedbena struktura strogo, učinkovito te uz neophodnu prilagodljivost slijedi samo ciljeve i zahtjeve ERC-a.
GLAVA III.
ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 9.
Praćenje i informacije o provedbi
1. Komisija svake godine prati i izvješćuje o provedbi programa Obzor 2020. u skladu s člankom 31. Uredbe (EU) br. 1291/2013 i Prilogom III. ovoj Odluci.
2. Komisija redovito izvješćuje Odbor iz članka 10. o ukupnom napretku provedbe neizravnih mjera posebnog programa kako bi Odbor mogao rano dati odgovarajući input o pripremi radnih programa, osobito višegodišnjeg pristupa i strateške orijentacije, te mu daje pravovremene podatke o svim mjerama koje se predlažu ili financiraju u okviru programa Obzor 2020., kako se navodi u Prilogu IV.
Članak 10.
Postupak Odbora
1. Komisiji pomaže odbor (Programski odbor). Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.
2. Odbor se sastaje u različitim sastavima kako navodi Prilog V., ovisno o predmetu koji je na dnevnom redu.
3. Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.
4. Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje članak 4. Uredbe (EU) br. 182/2011.
5. Ako se mišljenje Odbora treba dobiti na temelju pisanog postupka, navedeni postupak završava bez rezultata kada to u roku za davanje mišljenja odluči predsjednik Odbora ili to zahtijeva obična većina članova Odbora.
Članak 11.
Postupak delegiranja
1. Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.
2. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 3. stavka 2. dodjeljuje se Komisiji za vrijeme trajanja programa Obzor 2020.
3. Vijeće u svakom trenutku može opozvati delegiranje ovlasti iz članka 3. stavka 2. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv proizvodi učinke dan nakon objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.
4. Čim donese delegirani akt, Komisija ga priopćuje Vijeću.
5. Delegirani akt donesen na temelju članka 3. stavka 2. stupa na snagu samo ako Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Vijeću na njega ne uloži nikakav prigovor ili ako je prije isteka tog roka Vijeće obavijestilo Komisiju da neće uložiti prigovor. Taj se rok produljuje se za jedan mjesec na inicijativu Vijeća.
6. Komisija obavješćuje Europski parlament o donošenju delegiranih akata, ili o bilo kojem prigovoru u vezi s njima, ili o stavljanju izvan snage delegiranja ovlasti od strane Vijeća.
Članak 12.
Odredbe o stavljanju izvan snage i prijelazne odredbe
1. Odluke 2006/971/EZ, 2006/972/EZ, 2006/973/EZ, 2006/974/EZ i 2006/975/EZ stavljaju se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2014.
2. Međutim, aktivnosti pokrenute prema Odlukama iz stavka 1. ovog članka i financijske obveze povezane s aktivnostima koje se provode prema tim Odlukama i dalje se uređuju tim Odlukama do njihovog dovršenja. Tamo gdje je to potrebno, sve preostale zadaće Odbora osnovanih Odlukama iz stavka 1. ovog članka poduzima Odbor iz članka 10. ove Odluke.
3. Dodjela financijskih sredstava za poseban program može obuhvatiti i troškove tehničke i administrativne pomoći koji su potrebni za osiguranje prijelaza između posebnog programa i mjera donesenih u okviru Odluka 2006/971/EZ, 2006/972/EZ, 2006/973/EZ, 2006/974/EZ i 2006/975/EZ.
Članak 13.
Stupanje na snagu
Ova Odluka stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 14.
Adresati
Ova je Odluka upućena državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 3. prosinca 2013.