KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1205/2013
af 26. november 2013
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af solcelleglas med oprindelse i Folkerepublikken Kina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (»grundforordningen«) (1), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. Indledning
(1)
Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) offentliggjorde den 28. februar 2013 en meddelelse (»indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af solcelleglas med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«).
(2)
Undersøgelsen blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 15. januar 2013 af EU ProSun Glass (»klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for over 25 % af den samlede produktion i Unionen af solcelleglas. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket blev anset for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en undersøgelse.
(3)
Efter offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen blev Kommissionen underrettet om, at produktet ikke var blevet defineret korrekt i punkt 2 i indledningsmeddelelsen. En berigtigelse til indledningsmeddelelsen blev derfor offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (3), hvori den mindre fejl blev rettet.
(4)
Den 27. april 2013 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (4) om indledning af en parallel antisubsidieprocedure vedrørende importen til Unionen af solcelleglas med oprindelse i Kina og indledte en separat undersøgelse.
1.2. Registrering
(5)
Kommissionen modtog en anmodning om registrering af importen af solcelleglas fra det pågældende land sammen med klagen, men denne anmodning blev efterfølgende trukket tilbage den 2. oktober 2013.
1.3. Parter, der er berørt af undersøgelsen
(6)
Kommissionen underrettede officielt klageren, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter i Kina, importører, forhandlere, brugere, leverandører samt de kinesiske repræsentanter om indledningen af proceduren. Alle de interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Kommissionen underrettede også producenterne i eventuelle referencelande om indledningen og opfordrede dem til at deltage.
1.3.1. Stikprøveudtagning
a) Stikprøveudtagning af EU-producenter
(7)
Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen i øjeblikket består af syv aktive producenter, heraf to små og mellemstore virksomheder (smv'er). Kommissionen meddelte i indledningsmeddelelsen, at den havde udtaget en midlertidig stikprøve af EU-producenter. Denne stikprøve bestod af fire EU-producenter, som Kommissionen havde kendskab til inden indledningen af undersøgelsen, og som producerede solcelleglas. Kommissionen udtog stikprøven ud fra den største repræsentative salgsmængde af samme vare i perioden fra den 1. januar 2012 - 31. december 2012. De stikprøveudvalgte EU-producenter tegnede sig for mere end 50 % af den samlede EU-produktion. Kommissionen underrettede de interesserede parter om den foreslåede stikprøve af EU-producenter i en meddelelse som blev inkluderet i det åbne dossier, som de interesserede parter har adgang til. Kommissionen sendte desuden et brev til EU-producenterne for at informere dem om den foreslåede stikprøve. Interesserede parter blev i indledningsmeddelelsen også opfordret til at fremsætte bemærkninger til den midlertidige stikprøve.
(8)
En smv viste også interesse i at indgå i stikprøven. Kommissionen besluttede at inkludere den i stikprøven sammen med endnu en virksomhed på grund af sidstnævntes højere salgsmængder og at udelukke virksomheden med den laveste salgsmængde fra stikprøven. Der blev ikke modtaget andre bemærkninger vedrørende den midlertidige stikprøve. Kommissionen tilføjede således to virksomheder til den oprindeligt udtagne stikprøve og udelukkede en anden virksomhed.
(9)
Efter kontrolbesøgene besluttede Kommissionen at fjerne en af de fem virksomheder i stikprøven, da det har vist sig, at den pågældende virksomhed ikke var repræsentativ for EU-erhvervsgrenen. Virksomheden var nemlig i etableringsfasen (hvilket ikke var tilfældet for EU-erhvervsgrenen som helhed) og rentabilitetstendensen ville derfor ikke have givet et sandfærdigt billede for EU-erhvervsgrenens tilstand.
(10)
Kommissionen udtog således en endelig stikprøve på fire EU-producenter. Den endelige stikprøve repræsenterer 79 % af EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet. Stikprøven anses således for at være repræsentativ for EU-erhvervsgrenen.
(11)
Tre af de syv EU-producenter anmodede om, at deres identitet hemmeligholdes i henhold til grundforordningens artikel 19. De påstod, at afsløringen af deres identitet ville medføre en risiko for omfattende negative konsekvenser for deres forretningsaktiviteter. Deres anmodning blev behandlet og fundet berettiget. I betragtning af det begrænsede antal EU-producenter blev det desuden besluttet ikke at offentliggøre navnene på de EU-producenter, der ikke anmodede om anonymitet, da dette utilsigtet kunne føre til offentliggørelsen af de andre producenters identitet. Identiteten på virksomheden Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (»GMB/IF«) er dog allerede kendt, da den offentligt har erklæret, at den er en af klagerne.
b) Stikprøveudtagning af ikke forretningsmæssigt forbundne importører
(12)
For at gøre det muligt for Kommissionen at afgøre, om det ville være nødvendigt at anvende stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve, blev alle ikke forretningsmæssigt forbundne importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og afgive de oplysninger, som fremgik af indledningsmeddelelsen.
(13)
Fire ikke forretningsmæssigt forbundne importører besvarede det spørgeskema, som var vedlagt indledningsmeddelelsen, hvorimod to importører besvarede det specifikke stikprøveskema. På grund af det lave antal samarbejdsvillige importører blev det konkluderet, at stikprøveudtagning ikke var nødvendig.
c) Stikprøveudtagning af eksporterende producenter
(14)
På baggrund af det store antal eksporterende producenter påtænktes det i indledningsmeddelelsen at anvende stikprøver for at fastsætte dumpingens omfang, jf. grundforordningens artikel 17. For at gøre det muligt for Kommissionen at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udtage en stikprøve, blev de eksporterende producenter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i perioden fra 1. januar 2012 til 31. december 2012.
(15)
Tolv kinesiske eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter, som tegnede sig for over 95 % af den samlede kinesiske eksport til Unionen i denne periode, fremlagde de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven.
(16)
Ud fra de modtagne oplysninger og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17 udtog Kommissionen en midlertidig stikprøve på fem eksporterende producenter ud fra den største repræsentative eksportmængde af solcelleglas til Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed.
(17)
Alle interesserede parter og de kinesiske myndigheder blev underrettet om den foreslåede stikprøve og blev opfordret til at fremsætte bemærkninger hertil. Efter en gennemgang af de modtagne bemærkninger besluttede Kommissionen at fastholde den foreslåede stikprøve på fem virksomheder og underrettede derfor samtlige interesserede parter om udtagelsen af den endelige stikprøve.
(18)
Undersøgelsen viste efterfølgende, at to eksporterende producenter i stikprøven havde overdrevet deres eksportsalg til Unionen og således var blevet udtaget til stikprøven på uberettiget grundlag. Begge virksomheder blev derfor udelukket fra stikprøven efter at have fået mulighed for at fremsætte bemærkninger. Efter en grundig analyse af virksomhedernes bemærkninger konkluderede Kommissionen, at de ikke bevidst havde fremlagt ukorrekte oplysninger og besluttede, at de stadig skulle betragtes som samarbejdsvillige parter, jf. grundforordningens artikel 18.
(19)
Efter disse to udelukkelser blev tilføjelsen af en anden eksporterende producent taget i betragtning. Da de to udelukkelser fandt sted på et sent tidspunkt i undersøgelsen blev dette ikke fundet muligt, da det ville bringe en rettidig afslutning af undersøgelsen i fare.
(20)
Den reviderede stikprøve af eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter af solcelleglas består således af følgende:
-
Flat Solar Glass Group Co., Ltd, og de forretningsmæssigt forbundne virksomheder (»Flat Glass-gruppen«)
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings (»Xinyi«) og de forretningsmæssigt forbundne virksomheder
-
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, og de forretningsmæssigt forbundne virksomheder (»Hehe-gruppen«).
(21)
Kommissionen korrigerede mængden af det samlede eksportsalg af den pågældende vare fra Kina efter at være blevet opmærksom på, at de to eksporterende producenter havde overdrevet deres eksportsalg (jf. betragtning 18). Den endelige stikprøve repræsenterede mere end 50 % af den samlede eksportmængde til Unionen af den pågældende vare i perioden fra 1. januar 2012 til 31. december 2012, som anført af de samarbejdsvillige eksporterende producenter. Den blev derfor betragtet som repræsentativ, hvad angår mængden af eksport af solcelleglas til Unionen fra Kina.
d) Spørgeskemabesvarelser og kontrolbesøg
(22)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle kinesiske eksporterende producenter, der havde anmodet herom, og til EU-producenterne i stikprøven, de ikke forretningsmæssigt forbundne importører og deres sammenslutninger og til brugere, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.
(23)
Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra fire kinesiske eksporterende producenter, alle stikprøveudvalgte EU-producenter, to ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører og 12 brugere.
(24)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en foreløbig afgørelse om dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder eller grupper af virksomheder:
a)
EU-producenter
-
GMB/IF og andre virksomheder, der behandles fortroligt.
b)
Importører
-
Vetrad NV, Nederlandene.
c)
Brugere
-
Sunerg Solar SRL, Italien.
d)
Eksporterende producenter i Kina
-
Virksomheder i stikprøven
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (»Flat Glass-gruppen«)
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd og Xinyi Solar (Hong Kong) Limited (»Xinyi-gruppen«)
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,), og Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. (»Hehe-gruppen«).
-
Virksomheder, der er genstand for en individuel undersøgelse:
-
Henan Yuhua New Material Co., Ltd (»Henan Yuhua«).
e)
Producent i referencelandet
-
Da det var nødvendigt at fastsætte en normal værdi for de eksporterende producenter i Kina, i fald de ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling som defineret i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomhed med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra Tyrkiet som referenceland:
-
Trakya Cam Sanayii A.Ș., Tyrkiet.
1.3.2. Undersøgelsesperioden og den betragtede periode
(25)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. januar 2012 til 31. december 2012 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2009 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
2.1. Den pågældende vare
(26)
Den vare, der er genstand for undersøgelsen, er solcelleglas bestående af hærdet planglas af natronkalk med et jernindhold på under 300 ppm, en soltransmission på over 88 % (målt i henhold til AM1.5 300-2 500 nm), en varmebestandighed på indtil 250 °C (målt i henhold til EN 12150), en temperatursvingningsmodstand på Δ 150 K (målt i henhold til EN 12150) og en mekanisk modstandsdygtighed på 90 N/mm2 eller mere (målt i henhold til EN 1288-3) (»den pågældende vare«).
(27)
Den pågældende vare tariferes i øjeblikket under KN-kode ex 7007 19 80.
(28)
Solcelleglas er en af komponenterne til fremstilling af fotovoltaiske solcellemoduller af krystallinsk silicium og fotovoltaiske tyndfilmsmoduler, der producerer elektricitet, og til fremstilling af flade solfangere, der producerer varmt vand.
2.2. Samme vare
(29)
Undersøgelsen viste, at den pågældende vare og den vare, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i Kina, den vare, der produceres og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen, og den vare, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i Tyrkiet, som det blev overvejet at bruge som referenceland, havde de samme fysiske og tekniske egenskaber samt endelige anvendelsesformål. Foreløbig anses de derfor for at være »identiske«, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
2.3. Påstande vedrørende varedækningen
(30)
En importør anmodede om, at gartnerglas til drivhuse udelukkes fra varedækningen, med den påstand, at der til drivhuse anvendes forskellige størrelser glas, hvorimod solcelleglas kun produceres i bestemte størrelser. Importøren fremlagde desuden et certifikat, der viste, at dele af virksomhedens import bestod af glas med et jernindhold på over 300 ppm. Denne del af importen af gartnerglas falder tydeligvis ikke ind under varedækningen i denne undersøgelse.
(31)
En anden importør påstod, at det møbelglas, som virksomheden importerer (anvendt til glashylder, panelfyldninger, bordplader, skydedørspaneler, varer til overpaneler mv.), har de samme eller næsten de samme tekniske egenskaber som solcelleglas, men anmodede om en udelukkelse heraf fra væredækningen, da de endelige anvendelsesformål er anderledes. Ud fra de fremlagte beviser har hovedparten af det glas, som virksomheden importerer, ikke de samme tekniske egenskaber som solcelleglas, jf. definitionen i betragtning 26. Seks typer af importeret glas har nemlig et jernindhold på langt over 300 ppm, mens en type af importeret glas har et jernindhold på under 300 ppm, men deres soltransmission er betydeligt lavere end det minimum på 88 %, der skal opfyldes, for at glasset kan defineres som solcelleglas. Importøren påstod, at selv om disse typer glas ikke opfylder en af de tekniske egenskaber for solcelleglas, jf. betragtning 26, opfylder de den primære klassifikation for solcelleglas, dvs. »hærdet planglas af natronkalk«. Kommissionens foreløbige holdning er, at kun de glastyper, der opfylder alle de tekniske egenskaber for solcelleglas, falder ind under varedækningen i denne undersøgelse. Det konkluderes således foreløbigt, at ovennævnte glastyper, som importeres af nævnte importør, ikke falder under varedækningen.
(32)
Andre typer af gartnerglas og møbelglas, som kan have næsten de samme tekniske egenskaber som solcelleglas, hører på dette stadie af undersøgelsen stadig under varedækningen for den pågældende vare, da de potentielt kan anvendes som solcelleglas.
(33)
Importøren påstod desuden, at floatglas bør udelukkes fra varedækningen, da det har en anderledes produktionsproces end valset glas, som importøren opfatter som den eneste type solcelleglas. Da møbelvarer af floatglas angiveligt ikke udgør en erstatning for solcelleglasvarer, blev det påstået, at floatglas ikke burde betragtes som samme vare og burde udelukkes fra varedækningen i undersøgelsen. Kommissionens foreløbige holdning er, at floatglas ikke kan udelukkes fra varedækningen i undersøgelsen, da det opfylder samtlige tekniske egenskaber i betragtning 26. Desuden fremgik det af undersøgelsen, at floatglas tydeligvis kan anvendes som solcelleglas, og at det produceres af både EU-erhvervsgrenen og de kinesiske eksportører. Det konkluderes derfor foreløbigt, at floatglas fortsat hører under varedækningen i undersøgelsen.
3. DUMPING
3.1. Markedsøkonomisk behandling
(34)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 1-6, for de eksporterende producenter, som viste sig at opfylde kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
(35)
Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
1)
Virksomhedernes beslutninger skal træffes som reaktion på markedssignaler uden nogen omfattende statslig indgriben, og udgifterne skal afspejle markedsværdierne.
2)
Virksomhederne skal benytte ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring og anvendes til alle formål.
3)
Der er ikke nogen væsentlige fordrejninger, der er overført fra det tidligere ikkemarkedsøkonomiske system.
4)
Retlig sikkerhed og stabilitet skal sikres ved love om konkurs og ejerforhold.
5)
Valutaomregninger finder sted til markedskurs.
(36)
Ti samarbejdsvillige virksomheder anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og udfyldte rettidigt den pågældende ansøgningsformular. I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra d), blev der aflagt kontrolbesøg med henblik på markedsøkonomisk behandling hos de virksomheder, der indgik i stikprøven, og hos den virksomhed, der blev indrømmet en individuel undersøgelse (jf. betragtning 48).
(37)
Herefter blev der foretaget en afgørelse om markedsøkonomisk behandling for følgende fire virksomheder eller grupper af virksomheder.
-
Virksomheder i stikprøven
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd(»Flat Glass-gruppen«)
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd og Xinyi Solar (Hong Kong) Limited (»Xinyi-gruppen«)
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,), og Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. (»Hehe-gruppen«).
-
Virksomheder, der undergår en individuel undersøgelse:
-
Henan Yuhua New Materials Co., Ltd (»Henan Yuhua«).
(38)
Kommissionen indhentede alle de oplysninger, som den fandt nødvendige, og efterprøvede oplysningerne i ansøgningen om markedsøkonomisk behandling hos de pågældende virksomheder.
(39)
For forretningsmæssigt forbundne parter undersøger Kommissionen, om gruppen af forretningsmæssigt forbundne virksomheder som helhed opfylder betingelserne for markedsøkonomisk behandling. Hvis et datterselskab eller en anden virksomhed, der er forretningsmæssigt forbundet med ansøgeren i Kina, direkte eller indirekte er involveret i produktionen eller salget af den pågældende vare, gennemføres undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling derfor for hver enkelt virksomhed og for gruppen af virksomheder som helhed.
(40)
Anmodningerne om markedsøkonomisk behandling fra fire eksporterende producenter (grupper af virksomheder), som bestod af 11 retlige enheder, blev således undersøgt.
(41)
Undersøgelsen fastslog, at ingen af de fire eksporterende producenter (grupper af virksomheder), der anmodede om markedsøkonomisk behandling, opfyldte kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
(42)
Mere specifikt var tre eksporterende producenter ikke i stand til at bevise, hverken individuelt eller som gruppe, at de havde et klart sæt regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale regnskabsstandarder, og opfyldte derfor ikke kriterium 2 for markedsøkonomisk behandling.
(43)
Desuden var ingen af de fire eksporterende producenter i stand til, hverken individuelt eller som gruppe, at godtgøre, at de ikke var underlagt væsentlige fordrejninger overført fra det tidligere ikkemarkedsøkonomiske system. Ingen af disse virksomheder eller grupper af virksomheder opfyldte således kriterium 3 for markedsøkonomisk behandling. Mere specifikt havde alle fire eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter fordel af præferentielle skatteordninger.
(44)
En af disse eksporterende producenter opfyldte desuden ikke kriterium 3, idet flere virksomheder i gruppen uanset deres alvorlige økonomiske situation opnåede væsentlig finansiering i UP (og før) til rentesatser, som under normale markedsøkonomiske forhold ville være forbeholdt økonomisk sunde virksomheder. En anden gruppe af eksporterende producenter opfyldte heller ikke kriterium 3, idet virksomhederne i gruppen købte naturgas til reducerede priser fra en statsejet leverandør.
(45)
Kommissionen fremlagde resultaterne af undersøgelsen med henblik på markedsøkonomisk behandling for de pågældende virksomheder, de kinesiske myndigheder og klageren og opfordrede dem til at fremsætte bemærkninger.
(46)
De indkomne kommentarer var ikke af en sådan beskaffenhed, at de ændrede Kommissionens foreløbige konklusioner. Efter at have hørt medlemsstaterne i henhold til artikel 2, stk. 7, litra c), blev alle ansøgere individuelt og formelt underrettet den 13. september 2013 om Kommissionens endelige afgørelse med hensyn til deres respektive ansøgninger om markedsøkonomisk behandling.
(47)
Ingen af de fire samarbejdsvillige eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter i Kina, der havde anmodet om markedsøkonomisk behandling, kunne således dokumentere, at de opfyldte alle kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og deres anmodninger om markedsøkonomisk behandling blev derfor afvist.
3.2. Individuel undersøgelse
(48)
En af de to eksporterende producenter, der oprindeligt var blevet udtaget til stikprøven, men efterfølgende blev udelukket (jf. betragtning 18), havde anmodet om en individuel undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3, hvis den ikke blev udtaget til stikprøven. Efter virksomhedens udelukkelse fra stikprøven og da der allerede var blevet gennemført et kontrolbesøg med henblik på markedsøkonomisk behandling (jf. betragtning 37), blev det konkluderet, at det ikke ville være urimeligt byrdefuldt at indrømme denne virksomhed en individuel undersøgelse. Ingen andre eksporterende producenter, som ikke indgik i stikprøven, havde anmodet om en individuel undersøgelse.
3.3. Normal værdi
3.3.1. Valg af referenceland
(49)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), påtænkte Kommissionen i indledningsmeddelelsen at fastætte den normale værdi på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et tredjeland med markedsøkonomi eller, hvis der ikke findes et egnet markedsøkonomisk tredjeland, på grundlag af EU-priserne i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Kommissionen undersøgte alle muligheder for at vælge et egnet referenceland, inden man gjorde brug af EU-priserne.
(50)
De interesserede parter blev opfordret til at fremsætte bemærkninger til valget af et referenceland og til brugen af EU-priserne.
(51)
Der blev modtaget bemærkninger fra China Chamber of Commerce for Export/Import of Light Industrial Products and Arts-crafts (»CCCLA«), en ikke forretningsmæssigt forbunden importør og fra to kinesiske eksporterende producenter, som alle anfægtede brugen af EU-priserne til at fastsætte den normale værdi. Tyrkiet og Indien blev foreslået som egnede referencelande.
(52)
For at undersøge alle muligheder for at vælge et egnet referenceland havde Kommissionens tjenestegrene udpeget elleve markedsøkonomiske tredjelande med mulig produktion af solcelleglas og havde på grundlag af offentligt tilgængelige oplysninger opfordret 24 virksomheder i disse lande til at samarbejde med Kommissionen. Det drejede sig om følgende lande: Australien, Indien, Indonesien, Japan, Saudi-Arabien, Sydafrika, Sydkorea, Taiwan, Thailand, Tyrkiet og USA.
(53)
Ud fra de oplysninger, Kommissionen havde til rådighed, var de eneste andre producenter af samme vare, bortset fra Kina og Unionen, Indien og Tyrkiet. Med henblik på at foretage en korrekt vurdering af, om Tyrkiet og Indien er egnede referencelande, analyserede Kommissionen oplysningerne om samme vare og mere specifikt antallet af producenter, hjemmemarkedets størrelse, omfanget af importen og af handelshindringer og ikke-handelshindringer i begge lande. Kun en virksomhed fra Tyrkiet gav sig imidlertid til kende og udtrykte sin vilje til at samarbejde med Kommissionen, selv om Kommissionen flere gange også søgte at opnå samarbejde fra producenter i Indien.
(54)
Tyrkiet er et tredjeland med markedsøkonomi. Den gældende told for samme vare er 3 % MFN (mest begunstiget land). Som følge af toldunionen mellem Tyrkiet og Unionen er den gældende bilaterale told 0 %. Der synes ikke at være anden told eller andre væsentlige ikke-handelshindringer for samme vare.
(55)
Ifølge den tyrkiske producent, der gav udtryk for sin samarbejdsvilje i forbindelse med undersøgelsen, er virksomheden den eneste producent af samme vare i Tyrkiet. Virksomheden har en omfattende produktion og eksporterer og sælger samme vare, men eksportmængden er højere end salgsmængden på hjemmemarkedet.
(56)
Selv om der ikke findes nogen handelshindringer og ikke-handelshindringer, var der næsten ingen import af solcelleglas på det tyrkiske marked i UP. Samtidig bekræftede Kommissionens undersøgelse, at den samarbejdsvillige referencelandsproducent havde en rimelig og ikke overdreven fortjeneste i UP.
(57)
Ud fra ovenstående og i betragtning af alle foreliggende oplysninger på dette stadium af undersøgelsen blev Tyrkiet foreløbigt valgt som referenceland i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
3.3.2. Normal værdi
(58)
Eftersom alle anmodninger om markedsøkonomisk behandling blev afvist, blev den normale værdi for alle kinesiske eksporterende producenter fastsat på grundlag af oplysninger fra producenten i referencelandet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
(59)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om salget af samme vare til uafhængige kunder i Tyrkiet var repræsentativt. Det konstateredes, at den tyrkiske samarbejdsvillige producents hjemmemarkedssalg af samme vare var repræsentativt sammenlignet med den pågældende vare, der blev eksporteret til Unionen af de kinesiske eksporterende producenter i stikprøven.
(60)
Kommissionen undersøgte dernæst, om dette salg kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af det rentable salg til uafhængige kunder. Salgstransaktionerne blev anset for at være fortjenstgivende, når enhedsprisen svarede til eller lå over produktionsomkostningerne. Den tyrkiske producents produktionsomkostninger for UP blev derfor fastlagt.
(61)
For de varetyper, hvor over 80 % af salgsmængden på hjemmemarkedet af den pågældende varetype lå over produktionsomkostningerne, og den vejede gennemsnitlige salgspris på denne type var lig med eller lå over enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi efter varetype beregnet som et vejet gennemsnit af de faktiske hjemmemarkedspriser for alt salg af den pågældende type, uanset om salget var fortjenstgivende eller ej.
(62)
I de tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og hvor den vejede gennemsnitspris for den varetype lå under enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, der blev beregnet som et vejet gennemsnit af kun det fortjenstgivende hjemmemarkedssalg for denne varetype i UP.
(63)
Hvad angår de varetyper, der ikke var fortjenstgivende, blev den normale værdi beregnet ved hjælp af den tyrkiske producents produktionsomkostninger plus SA&G og fortjenstmargenen for de af den tyrkiske producents varetyper, der er fortjenstgivende.
(64)
Da der ikke forelå oplysninger om den coatingteknologi, der anvendes på solcelleglas produceret i Tyrkiet i UP, og da der ikke anvendes en float-produktionsproces til solcelleglas, der produceres i Tyrkiet, var der intet salg af en række varetyper på det tyrkiske hjemmemarked. For de varetyper, der ikke solgtes i Tyrkiet i UP, men som eksporteres fra Kina til Unionen, måtte den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3, derfor beregnes på grundlag af den tyrkiske referencelandsproducents produktionsomkostninger plus et rimeligt beløb for salgs-, administrations- og generalomkostninger (»SA&G«) og fortjeneste. Omkostningerne til coating og til float-produktionsprocessen blev baseret på data fra EU-erhvervsgrenen.
3.4. Eksportpriser
(65)
Eksportpriserne blev baseret på de priser, der faktisk betaltes eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
3.5. Sammenligning
(66)
Den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på grundlag af priserne ab fabrik. Dumpingmargenerne blev fastlagt ved at sammenligne de individuelle eksportpriser ab fabrik hos eksportørerne i stikprøven med referencelandsproducentens salgspriser på hjemmemarkedet eller den beregnede normale værdi.
(67)
For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.
(68)
På dette grundlag blev der foretaget justeringer for transport-, søgods-, forsikrings-, håndterings- og lastningsomkostninger og dermed forbundne omkostninger, eksportafgifter og provisioner i alle tilfælde, hvor det blev påvist, at det påvirkede prissammenligneligheden.
3.6. Dumpingmargen
(69)
For de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, blev den vejede gennemsnitlige beregnede normale værdi af hver type af den samme vare sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende varetype, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.
(70)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenerne for de stikprøveudvalgte eksporterende producenter og for den eksporterende producent, der blev indrømmet en individuel undersøgelse, fastsat på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige beregnede normale værdi for hver varetype af samme vare for referencelandet og det vejede gennemsnit af hver enkelt virksomheds eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet.
(71)
Den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, blev beregnet i henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 9, stk. 6. Denne margen blev beregnet på grundlag af de margener, der var opstillet for de eksporterende producenter i stikprøven.
(72)
For alle de andre eksporterende producenter i Kina blev dumpingmargenen beregnet på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. I den forbindelse fastlagde Kommissionen samarbejdsgraden i Kina. Samarbejdsgraden udtrykkes som andelen af de samarbejdsvillige eksporterende producenters eksportmængde til Unionen set i forhold til den samlede eksportmængde fra det pågældende land til Unionen, som anførtes i klagen (jf. betragtning 15).
(73)
Samarbejdsgraden er høj, da importen fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter udgør mere end 80 % af den samlede eksport til Unionen i UP. På dette grundlag blev restdumpingmargenen for alle andre eksporterende producenter i Kina fastsat til et niveau svarende til den højeste dumpingmargen, der blev fastlagt for de samarbejdsvillige eksporterende producenter i stikprøven.
(74)
De foreløbige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:
Virksomhedens navn
Midlertidig dumpingmargen
Virksomheder i stikprøven
Flat Glass-gruppen
86,2 %
Hehe-gruppen
75,3 %
Xinyi gruppen
74,0 %
Virksomheder med en individuel dumpingmargen
Henan Yuhua
31,9 %
Samarbejdsvillige virksomheden uden for stikprøven, for hvilke et gennemsnit af stikprøven gælder
79,8 %
Alle andre virksomheder
86,2 %
4. SKADE
4.1. Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktionen
(75)
Samme vare fremstilledes af otte producenter i Unionen i UP. De udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og betegnes herefter som »EU-erhvervsgrenen«.
(76)
Alle tilgængelige oplysninger om EU-erhvervsgrenen, herunder oplysninger anført i klagen, makroøkonomiske oplysninger fra EU-erhvervsgrenens sammenslutning (Glass for Europe) og spørgeskemabesvarelserne indsendt af EU-producenterne i stikprøven, blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion i UP. Da solcelleglas importeres til Unionen under toldposition 7007 19 80 - Andet - Lamineret sikkerhedsglas, som omfatter varer, der ikke er genstand for denne undersøgelse, kunne Eurostat ikke anvendes til at fastlægge importmængder -værdier. Importmængderne og -værdierne blev baseret på data fra klagen og EU-erhvervsgrenens sammenslutning. Disse data blev, hvor det var muligt, krydstjekket med spørgeskemabesvarelserne. Den samlede EU-produktion blev på dette grundlag anslået til ca. 21 734 000 m2 i UP.
(77)
Fire EU-producenter blev udtaget til at indgå i stikprøven, jf. betragtning 10, og de tegnede sig for 79 % af den samlede EU-produktion af samme vare.
4.2. Fastlæggelse af det relevante EU-marked
(78)
Det blev i løbet af undersøgelsen fastslået, at de stikprøveudvalgte EU-producenters produktion ikke var bestemt til bunden anvendelse.
(79)
Det er således ikke nødvendigt i denne undersøgelse at foretage en særskilt analyse af det bundne salg.
4.3. EU-forbruget
(80)
EU-forbruget blev etableret ud fra mængden af det samlede EU-salg på EU-markedet for alle EU-producenter med fradrag af deres eksport, plus import fra Kina og import fra andre tredjelande. Som forklaret i betragtning 76 blev EU-forbruget baseret på data fra klageren og fra EU-erhvervsgrenens sammenslutning (Glass for Europe) og blev, hvor det var muligt, krydstjekket med spørgeskemabesvarelserne fra EU-producenterne i stikprøven.
(81)
EU-forbruget udviklede sig som følger:
Tabel 1
EU-forbruget (1 000 m2)
2009
2010
2011
UP
Samlet EU-forbrug
19 440
28 504
35 258
29 040
Indeks
100
147
181
149
Kilde: Glass for Europe og klageren
(82)
I den betragtede periode steg det samlede EU-forbrug med 49 % mellem 2009 og UP, men faldt i UP sammenlignet med 2011. Generelt set steg EU-forbruget af solcelleglas markant i forhold til niveauet i 2009. Dette skyldes hovedsagelig stigningen i forbruget for slutproduktet, navnlig solcellemoduler (jf. betragtning 142).
4.4. Import fra det pågældende land
4.4.1. Mængde og markedsandel for dumpingimporten fra det pågældende land
(83)
Dumpingimporten til Unionen fra det pågældende land udviklede sig således:
Tabel 2
Importmængde (1 000 m2) og markedsandel
2009
2010
2011
UP
Importmængde fra Kina (1 000m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Indeks
100
171
513
696
Markedsandel
6,2 %
7,2 %
17,4 %
28,8 %
Indeks
100
117
283
466
Kilde: Glass for Europe og klageren
(84)
I løbet af den betragtede periode steg dumpingimportmængden af den pågældende vare til Unionen markant med 596 %. Dette førte til en væsentlig stigning i markedsandele for dumpingimporten af den pågældende vare til Unionen. Markedsandelen for denne import steg i særdeleshed fra 6,1 % til 28,7 %. Overordnet set steg dumpingimporten af den pågældende vare væsentligt både udtrykt i mængder og markedsandel mellem 2009 og UP.
(85)
Stigningen i dumpingimporten fra det pågældende land var langt større end stigningen i EU-forbruget af den pågældende vare og samme vare. De eksporterende producenter var således i langt højere grad i stand til at udnytte det stigende EU-forbrug og styrkede i høj grad deres position på markedet.
4.4.2. Priser på dumpingimporten fra det pågældende land og prisunderbud
(86)
De gennemsnitlige dumpingimportpriser til Unionen fra det pågældende land udviklede sig således:
Tabel 3
Importpriser (1 000 m2)
2009
2010
2011
UP
Kina
6,02
6,10
4,96
4,38
Indeks
100
101
82
73
Kilde:
Klageren og EU-producenternes spørgeskemabesvarelser
(87)
Den gennemsnitlige importpris for den pågældende vare faldt i den betragtede periode. Den gennemsnitlige importpris faldt med 27,2 % fra 6,02 EUR/m2 i 2009 til 4,38 EUR/m2 i UP.
(88)
For at fastslå prisunderbuddet i UP blev de vejede gennemsnitlige priser for hver varetype, som EU-producenterne i stikprøven solgte til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser pr. varetype for import fra de samarbejdsvillige kinesiske producenter i stikprøven ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet som fastsat på cif-basis med passende justeringer for omkostninger for toldklarering, håndtering og lastning. Disse justeringer øgede prisen, afhængigt af varekontrolnummeret, med 7 til 15 %.
(89)
Prissammenligningen blev foretaget ved en sammenligning af varekontrolnumre for transaktioner i samme handelsled, efter passende justering, jf. betragtning 88, og med fradrag af eventuelle nedslag og rabatter. Resultatet af sammenligningen viste en vejet gennemsnitlig underbudsmargen på mellem 10,6 % og 26,7 % af de stikprøveudvalgte EU-producenters priser ved dumpingimport af den pågældende vare og udtrykt som en procentdel af omsætningen i UP for EU-producenterne i stikprøven.
4.5. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(90)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske faktorer og forhold, der kunne have indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.
(91)
Der blev, jf. betragtning 7 og 8, anvendt stikprøveudtagning i undersøgelsen af den eventuelle skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen.
(92)
I forbindelse med skadesanalysen skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. Kommissionen analyserede de makroøkonomiske indikatorer for den betragtede periode ud fra EU-erhvervsgrenens oplysninger om alle EU-producenter. Kommissionen analyserede de mikroøkonomiske indikatorer på grundlag af spørgeskemabesvarelserne fra EU-producenterne i stikprøven.
(93)
Med henblik på denne undersøgelse blev følgende makroøkonomiske indikatorer undersøgt: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping.
(94)
Følgende mikroøkonomiske indikatorer blev undersøgt: gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, arbejdskraftomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital.
4.6. Makroøkonomiske indikatorer
4.6.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(95)
Den samlede EU-produktion, produktionskapaciteten og kapacitetsudnyttelsen udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 4
Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
2009
2010
2011
UP
Produktionskapacitet (i 1 000 m2)
39 000
44 611
48 511
54 615
Indeks 2009
100
114
124
140
Produktionsmængde (i 1 000 m2)
17 540
29 245
31 245
21 734
Indeks
100
167
178
124
Kapacitetsudnyttelse
45 %
66 %
64 %
40 %
Indeks
100
146
143
88
Kilde: Klageren og EU-producenternes spørgeskemabesvarelser
(96)
EU-erhvervsgrenens produktion steg i den betragtede periode i takt med forbruget. Produktionen var på sit højeste i 2011 og faldt derefter med 30 % i UP. På baggrund af den store stigning i forbruget øgede EU-erhvervsgrenen sin produktionskapacitet i den betragtede periode med 40 %. Selv om produktionsniveauerne var højere, faldt EU-producenternes kapacitetsudnyttelse med 5 procentpoint, idet EU-erhvervsgrenen havde øget sin produktionskapacitet som reaktion på den kraftige efterspørgsel, og den var på 40 % i UP.
(97)
Selv om EU-erhvervsgrenen udvidede sin kapacitet som reaktion på det stigende forbrug, steg EU-erhvervsgrenens produktion langsommere end forbruget og kapacitetsudnyttelsen, efter en betydelig stigning i de første tre år af den betragtede periode, hvorefter den faldt i UP, hvilket faldt sammen med en øget markedsandel for dumpingimporten fra det pågældende land.
4.6.2. Salgsmængde og markedsandel
(98)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 5
Salgsmængde og markedsandel
2009
2010
2011
UP
Produktionsmængde (i 1 000 m2)
17 540
25 568
27 821
19 667
Indeks
100
146
159
112
Markedsandel
90,2 %
89,7 %
78,9 %
67,7 %
Indeks
100
99
87
75
Kilde: Glass for Europe og klageren
(99)
I løbet af den betragtede periode steg EU-erhvervsgrenens salgsmængde med 12 %. I en situation, hvor EU-forbruget steg med 49 %, medførte dette et fald i EU-erhvervsgrenens markedsandel fra 90,2 % i 2009 til 67,7 % i UP, dvs. et betydeligt fald på 25 % i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenens salg steg meget mindre end dumpingimporten fra det pågældende land. EU-producenterne var således ikke i stand til fuldt ud at udnytte det stigende forbrug, og deres markedsandel faldt derfor i den betragtede periode.
4.6.3. Vækst
(100)
EU-erhvervsgrenens vækst afspejles i dens mængdeindikatorer, herunder f.eks. produktion, salg og i særdeleshed markedsandel. På trods af en stigning i forbruget i den analyserede periode voksede EU-producenternes markedsandel ikke i takt med forbruget. EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt i løbet af perioden, mens importmængden steg. I den samme periode steg markedsandelen for importen fra Kina med 366 %. Det forhold, at EU-erhvervsgrenen ikke kunne udnytte væksten på markedet fuldt ud, havde overordnet set en negativ virkning på dens økonomiske situation.
4.6.4. Beskæftigelse og produktivitet
(101)
Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 6
Beskæftigelse og produktivitet
2009
2010
2011
UP
Beskæftigelse - fuldtidsækvivalenter (FTE)
565
792
932
857
Indeks
100
140
165
152
Produktivitet (i 1 000 m2/FTE)
31
37
34
25
Indeks
100
119
108
82
Kilde: Klageren og EU-producenternes spørgeskemabesvarelser
(102)
Overordnet set steg beskæftigelsen med 52 % mellem 2009 og UP. Stigningen fandt imidlertid sted i perioden indtil 2011, hvor den var på sit højeste med 932 fultidsækvivalenter (FTE) og efterfølgende faldt til 857 FTE i UP. Produktiviteten var forholdsvis stabil i hele perioden 2009-2011. Dette skyldes til dels, at produktionen af samme vare er yderst automatiseret og kræver få medarbejdere. I UP faldt den imidlertid med 24,4 % i forhold til 2011. Dette skyldtes et fald på ca. 30 % i produktionen i samme periode.
(103)
Beskæftigelsen faldt derfor i UP som følge af tendensen i EU-produktionen af samme vare i UP.
4.6.5. Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping
(104)
Dumpingmargenerne ligger alle væsentligt over bagatelgrænsen. I betragtning af importmængderne og -priserne fra det pågældende land kan virkningen af størrelsen af de faktiske dumpingmargener for EU-erhvervsgrenen betragtes som væsentlige.
(105)
Da dette er den første antidumpingundersøgelse vedrørende den pågældende vare, er genrejsning efter tidligere dumping ikke relevant i forbindelse med undersøgelsen.
4.6.6. Mikroøkonomiske indikatorer
(106)
Som det fremgår af betragtning 92, analyseres de mikroøkonomiske indikatorer på basis af spørgeskemabesvarelserne fra EU-producenterne i stikprøven. For de fleste EU-producenter i stikprøven var 2009 det år, hvor de foretog de første investeringer og startede produktionen af samme vare. Alle indikatorer, som er analyseret herunder, er således markant påvirket af denne etableringsfase i 2009. For at vise tendenserne uden den fordrejende virkning af etableringsfasen i de stikprøveudvalgte virksomheder, vises udviklingen fra 2010 i indekseret form.
4.6.7. Priser og faktorer, som påvirker priserne
(107)
De gennemsnitlige salgspriser hos EU-producenterne i stikprøven ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 7
gennemsnitlige salgspriser i Unionen
2009
2010
2011
UP
Gennemsnitlig enhedssalgspris på EU-markedet (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Indeks 2009
100
85
84
77
Indeks 2010
117
100
98
90
Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/m2)
13,00
8,34
8,42
9,30
Indeks 2009
100
64
65
72
Indeks 2010
156
100
101
112
Kilde: EU-producenternes spørgeskemabesvarelser
(108)
Enhedssalgspriserne faldt konstant i den betragtede periode, men faldet i priserne var mest udtalt i UP, hvor de faldt med 7,9 % i forhold til 2011, med 9,5 % i forhold til 2010 og med 23 % i forhold til 2009.
(109)
Til trods for den store forskel mellem EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedssalgspris og de kinesiske importpriser, jf. betragtning 89, var det faktiske underbud baseret på en sammenligning pr. varetype meget lavere, nemlig mellem 10,6 % og 26,7 % i UP.
(110)
Enhedsproduktionsomkostningerne steg med mere end 10 % mellem 2011 og UP, mens de var forholdsvis stabile mellem 2010 og 2011. Produktionsomkostningerne fulgte generelt tendensen i salgspriserne mellem 2009 og UP. Stigningen i enhedsproduktionsomkostningerne skyldtes faldet i produktionsmængden, mens de samlede produktionsomkostninger faktisk faldt mellem 2011 og UP.
4.6.8. Arbejdskraftomkostninger
(111)
De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 8
Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat
2009
2010
2011
UP
Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Indeks 2009
100
98
107
112
Indeks 2010
102
100
109
114
Kilde: EU-producenternes spørgeskemabesvarelser
(112)
Mellem 2009 og UP steg de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat konstant, med 12 % i alt. Den største stigning var imidlertid mellem 2011 og UP, nemlig 4,8 %. Den samlede stigning i arbejdskraftomkostningerne kan delvis forklares med inflationen og afskedigelsesomkostningerne for visse EU-producenter, som hang sammen med indskrænkninger i erhvervsgrenen mellem 2011 og UP.
4.6.9. Lagerbeholdninger
(113)
Lagerbeholdningerne hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 9
Lagerbeholdninger
2009
2010
2011
UP
Ultimolagre (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Indeks 2009
100
122
108
115
Indeks 2010
82
100
88
95
Kilde: EU-producenternes spørgeskemabesvarelser
(114)
Lagerbeholdningerne steg med 7,3 % mellem 2011 og UP og med 15 % mellem 2009 og UP, hvorimod de faldt med 11,6 % mellem 2010 og 2011.
(115)
Undersøgelsen viste, at EU-producenterne som følge af tilbagegangen i salgsmængder og -værdier havde tendens til at have begrænsede lagre af samme vare. Stigningen i lagerbeholdningerne for samme vare i den betragtede periode er derfor en relevant indikator for at fastslå EU-erhvervsgrenens væsentlige skade.
4.6.10. Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evnen til at rejse kapital
(116)
Rentabiliteten, likviditeten, investeringerne og investeringsafkastet udviklede sig således for EU-producenterne i stikprøven i den betragtede periode:
Tabel 10
Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast
2009
2010
2011
UP
Rentabilitet
-20,3 %
8,3 %
8,2 %
-14,5 %
Indeks 2009
100
241
240
129
Indeks 2010
- 244
100
99
- 174
Likviditet (1 000 EUR)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Indeks 2009
100
337
355
229
Indeks 2010
-73
100
113
21
Investeringer (1 000 EUR)
46 087
18 230
7 633
10 712
Indeks 2009
100
40
17
23
Indeks 2010
253
100
42
59
Investeringsafkast
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Indeks 2009
100
339
393
66
Indeks 2010
-72
100
139
- 120
Kilde: EU-producenternes spørgeskemabesvarelser
(117)
Rentabiliteten hos EU-producenterne i stikprøven blev beregnet som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg.
(118)
I 2009 havde de fleste EU-producenter i stikprøven tab, hvilket som forklaret ovenfor navnlig skyldtes, at de startede deres produktion af samme vare på dette tidspunkt. I 2010 var den gennemsnitlige fortjeneste allerede på 8,31 %. Derefter faldt fortjenesten en anelse i 2011, hvor dumpingimporten begyndte at stige. Endelig led erhvervsgrenen væsentlige tab i UP, nemlig et fald på 276,6 % i forhold til 2011.
(119)
Tendensen for nettolikviditeten, som er de stikprøveudvalgte EU-producenters evne til at selvfinansiere deres aktiviteter, udviste ligeledes et udtalt fald på 81 % mellem 2011 og UP. Den steg gradvis fra 2010 og udviste en generel stigning i den betragtede periode.
(120)
Investeringsafkastet blev udtrykt som fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne.
(121)
Det fremgår af tabellen ovenfor, at investeringerne efter etableringsfasen i 2009, hvor erhvervsgrenen foretog omfattende investeringer i samme vare, konstant faldt mellem 2009 og 2011 og derefter steg i UP. Investeringerne var imidlertid på et lavt niveau i UP i forhold til 2009. Investeringerne i UP hang navnlig sammen med FoU og havde til formål at forbedre og vedligeholde produktionsteknologien og -processen for at øge effektiviteten. Erhvervsgrenen investererede navnlig i nye FoU-intensive varetyper, som ikke importeredes fra Kina i samme periode.
(122)
I modsætning hertil faldt investeringsafkastet med 34 % mellem 2009 og 2012. Det steg imidlertid konstant før UP, dvs., at det steg med 293 % mellem 2009 og 2011, men faldt med 186 % i UP i forhold til 2011.
(123)
Hvad angår evnen til at rejse kapital, blev det konstateret, at der var en konstant forringelse af EU-erhvervsgrenens evne til at skabe likviditet for samme vare og dermed en svækkelse af EU-erhvervsgrenens finansielle situation.
4.7. Konklusion om skade
(124)
Analysen af EU-erhvervsgrenens situation viser en tydelig nedadgående tendens for de fleste skadesindikatorer. I en situation med generelt stigende forbrug steg den samlede produktion i den betragtede periode. Selv om salgsmængderne steg, faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel i UP i en situation med et højere forbrug i den betragtede periode. De gennemsnitlige salgspriser faldt markant i den betragtede periode og påvirkede de generelle økonomiske resultatindikatorer negativt, f.eks. rentabiliteten, likviditeten, investeringsafkastet og evnen til at rejse kapital.
(125)
I løbet af den betragtede periode steg EU-erhvervsgrenens samlede salgsmængde. Stigningen i EU-erhvervsgrenens salgsmængder var dog ledsaget af et omfattende fald i de gennemsnitlige salgspriser og i EU-erhvervsgrenens markedsandel.
(126)
Ud fra ovenstående bekræftede undersøgelsen navnlig, at EU-erhvervsgrenens salgspriser ligger under produktionsomkostningerne og dermed har en negativ virkning på EU-erhvervsgrenens rentabilitet og var på betydelige, negative niveauer i UP.
(127)
Kapaciteten udviklede sig dog positivt mellem 2009 og UP. Selv om investeringerne desuden ganske vist faldt mellem 2009 og UP, steg de dog mellem 2011 og UP. Dette skyldes, jf. betragtning 121, at de stikprøveudvalgte virksomheder fortsatte med at investere i samme vare ved bl.a. at koncentrere sig om varetyper i markedsnicher, hvor der endnu ikke importeres disse særlige forsknings- og innovationsintensive varetyper fra det pågældende land. Samtidig er det indlysende, at EU-erhvervsgrenen også skal være i stand til at producere og sælge store mængder af de mere grundlæggende varetyper (som for øjeblikket konkurrerer med dumpingimporten fra Kina) for at kunne sprede de faste omkostninger og opnå stordriftsfordele.
(128)
Det kan således konkluderes, at EU-erhvervsgrenen ikke blot led væsentlig skade i UP, men også aktivt søgte at gøre sig mindre sårbar over for dumpingimporten af den pågældende vare ved at udvikle innovative varer, som endnu ikke importeres fra det pågældende land.
(129)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
5. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
(130)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det undersøgt, om dumpingimporten fra det pågældende land havde forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
5.1. Dumpingimportens virkninger
(131)
Undersøgelsen viste, at dumpingimporten steg drastisk i den betragtede periode og øgede mængden væsentligt med 596 % og markedsandelen med 366 %. Det bekræftes derfor, at importmængden og markedsandelen for den pågældende vare steg drastisk i den betragtede periode. Der er et tydeligt tidsmæssigt sammenfald mellem stigningen i dumpingimporten og EU-erhvervsgrenens tab af markedsandele. Undersøgelsen fastslog endvidere, jf. betragtning 89, at dumpingimporten underbød EU-erhvervsgrenens priser i UP.
(132)
Undersøgelsen viste, at dumpingimportpriserne faldt med 27,2 % i den betragtede periode og førte til store underbudsmargener. Over for dette ekstreme prispres iværksatte EU-erhvervsgrenen en række omfattende bestræbelser for at nedbringe produktionsomkostningerne. Til trods for disse bestræbelser tvang de usædvanligt lave priser på den kinesiske import EU-erhvervsgrenen til at sænke sine salgspriser yderligere til urentable niveauer. EU-erhvervsgrenens rentabilitet faldt således drastisk i den betragtede periode, og EU-erhvervsgrenen led tab i UP.
(133)
Ud fra ovenstående konkluderes det foreløbigt, at tilstedeværelsen af dumpingimporten og den massive stigning i dumpingimportens markedsandel til priser, der konstant underbyder EU-erhvervsgrenens priser, har haft en afgørende indflydelse på den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
5.2. Virkningerne af andre faktorer
5.2.1. Import fra tredjelande
(134)
Importmængden fra andre tredjelande udviklede sig som følger i den betragtede periode:
Tabel 11
Import fra tredjelande (i 1 000m2)
2009
2010
2011
UP
Mængde (i m2)
700
886
1 287
1 023
Indeks
100
127
184
146
Markedsandel
3,6 %
3,1 %
3,7 %
3,5 %
Indeks
100
86
101
98
Gennemsnitspris EUR/m2
10,50
10,09
9,60
8,40
Indeks
100
96
91
80
Kilde: Glass for Europe og klagen
(135)
Mængden af import fra andre tredjelande steg i den betragtede periode med 46 % i tråd med stigningen i EU-forbruget. Den tilsvarende markedsandel faldt i UP i forhold til 2011 (3,5 %), men var overordnet set stabil i den betragtede periode. Tyrkiet er den næststørste eksportør efterfulgt af Indien.
(136)
De foreliggende oplysninger vedrørende importen fra alle tredjelande viser, at den gennemsnitlige importpris var højere end den gennemsnitlige kinesiske importpris. Dette gælder også for enhedsprisen for hver af de særlige typer af den pågældende vare. På den anden side var tredjelandenes gennemsnitlige importpris på niveau med eller højere end EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige pris.
(137)
På denne baggrund og især i lyset af importmængden og markedsandelen fra tredjelande og dennes prisniveau, kan det foreløbig konkluderes, at importen fra tredjelande ikke kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og EU-erhvervsgrenens skade.
5.2.2. EU-erhvervsgrenens eksportresultater
(138)
Eksportmængderne hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 12
De stikprøveudvalgte EU-producenters eksportresultater
2009
2010
2011
UP
Eksportsalgsværdi (1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Indeks
100
103
142
36
Eksportsalgsmængde (i 1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Indeks
100
117
185
52
Gennemsnitspris (EUR/m2)
13,22
11,56
10,12
9,21
Indeks
100
87
77
70
Kilde: EU-producenternes spørgeskemabesvarelser
(139)
De stikprøveudvalgte EU-producenters eksportsalg steg mellem 2009 og 2011, men faldt pludseligt i UP med 74 % i værdi og med 71,9 % i mængde. Det fremgår af de stikprøveudvalgte kinesiske eksportørers besvarelser, at dette højst sandsynligt skyldes de meget lave kinesiske priser ved eksport til EU-erhvervsgrenens vigtigste eksportmarkeder (USA og Canada).
(140)
De stikprøveudvalgte EU-producenters eksportsalg udgjorde 20 % af deres samlede salg udtrykt i mængde i 2009 (etableringsfasen), i 2010 11 % og som det højeste kun 14 % i 2011. 2012 viste et yderligere fald på 5 %, da disse EU-producenter kom i konkurrence med den kinesiske lavpriseksport til de største tredjelandes eksportmarkeder. Da EU-markedet er EU-erhvervsgrenens vigtigste marked, og da solcelleglas er forholdsvis tungt og skrøbeligt, hvilket medfører supplerende omkostninger ved transport over lange distancer (på grund af brud og korrosion), kan det således ikke på dette stadie konkluderes, at de stikprøveudvalgte EU-producenters forværrede eksportresultater bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen påførtes.
5.2.3. Udviklingen i forbruget
(141)
EU-forbruget steg som nævnt ovenfor mellem 2009 og UP med 49 %. Det var på sit højeste i 2011, hvor det steg med 81 % i forhold til 2009. EU-erhvervsgrenen var imidlertid ikke i stand til at drage fordel af denne stigning i forbruget. EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt konstant i den betragtede periode, og faldet var på 25 % i UP i forhold til 2009 (- 14,1 % i forhold til 2011). Den kinesiske markedsandel steg derimod markant, selv da forbruget faldt mellem 2011 og UP, hvilket medførte en stigning på 64,8 % mellem 2011 og UP og en overordnet stigning på 366 % i hele perioden. Stigningen i den kinesiske import var på hele 596 % i den betragtede periode.
(142)
Da EU-forbruget steg i den betragtede periode, er dets udvikling af et sådant omfang, at det styrker årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen, og forbruget er således ikke i sig selv en årsag til EU-erhvervsgrenens skade. Desuden var den kinesiske dumpingimport, selv i UP, hvor forbruget faldt, i stand til at øge markedsandelen på bekostning af EU-erhvervsgrenen. Derfor kan det foreløbigt konkluderes, at faldet i forbruget i UP ikke kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen blev påført.
5.2.4. Tendenser for solcellemoduler
(143)
Ifølge de oplysninger, som Kommissionen har til rådighed, går 80-85 % af salget af solcelleglas til producenter af solcellemoduler (fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium og fotovoltaiske tyndfilmsmoduler) og ca. 15-20 % af salget går til producenter af flade solfangere, der producerer varmt vand. De tendenser, der er konstateret for solcellemoduler, har således en vigtig indvirkning på forbruget af solcelleglas. Forbruget af solcellemoduler steg konstant i hele samme periode, dvs. 2009-2012, og selv om der var en nedgang i 2012, var forbruget 221 % højere end i 2009 og 44 % højere end i 2010 (5). Det konstateredes desuden, at selv om efterspørgslen efter moduler i Unionen oprindeligt blev affødt af de faste afregningspriser, kunne det ikke konkluderes, at nedskæringerne i de faste afregningspriser (ultimo 2011, primo 2012) havde brudt årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og skaden (6). Dette skyldtes, at efterspørgslen efter solcellemoduler fortsat var relativt høj i samme periode, dvs. 2009-2012.
(144)
Forbruget af solcellemoduler og dermed også efterspørgslen efter solcelleglas var således fortsat højt i den betragtede periode. Den mindre nedgang i 2012 kan ikke alene betragtes som en faktor af et sådant omfang, at den kunne bryde den etablerede årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Kina og den væsentlige skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen.
5.2.5. Konklusion
(145)
Undersøgelsen har etableret en årsagssammenhæng mellem den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, og dumpingimporten fra Kina. Andre mulige årsager til skaden såsom importen fra andre tredjelande, forbruget og markedsforholdene for nogle af brugerne som f.eks. producenter af solcellemoduler blev analyseret både individuelt og kumulativt, men ingen af dem var af et sådant omfang, at de kunne bryde den konstaterede årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Kina og den væsentlige skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen.
(146)
Ud fra ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, som påvirkede EU-erhvervsgrenens situation, og dumpingimportens skadevoldende virkninger, konkluderes det derfor foreløbigt, at dumpingimporten fra det pågældende land har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade som omhandlet i grundforordningens artikel 3, stk. 6.
6. UNIONENS INTERESSER
(147)
Kommissionen undersøgte i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21, om der til trods for den foreløbige konklusionen om skadevoldende dumping er tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at indføre foranstaltninger i dette tilfælde. Unionens interesser blev analyseret på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser i forbindelse med den pågældende vare, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes, råvareleverandørernes og brugernes interesser.
6.1. EU-erhvervsgrenens interesser
(148)
EU-erhvervsgrenen beskæftigede i UP ca. 860 personer direkte i produktion og salg af samme vare. Undersøgelsen fastslog, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af dumpingimporten fra det pågældende land i undersøgelsesperioden. Visse EU-producenter blev derfor nødt til at lukke deres produktionsanlæg, mens andre gik konkurs. Uden foranstaltninger forekommer en yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation meget sandsynlig.
(149)
Det forventes, at indførelsen af en antidumpingtold vil genoprette redelige handelsvilkår på EU-markedet og sætte EU-erhvervsgrenen i stand til at tilpasse priserne på samme vare, så de afspejler produktionsomkostningerne, hvorved den kan forbedre rentabiliteten. Det kan også forventes, at indførelsen af foranstaltninger vil betyde, at EU-erhvervsgrenen kan genvinde i det mindste en del af den markedsandel, der blev tabt i den betragtede periode, med positive virkninger for den overordnede økonomiske situation. Derudover burde EU-erhvervsgrenen være i stand til at få bedre adgang til kapital og foretage yderligere investeringer i FoU og innovation på markedet for solcelleglas. Endelig er det sandsynligt, at de EU-producenter, der blev nødt til at indstille produktion som følge af presset fra den kinesiske dumpingimport, vil genoptage deres erhvervsaktiviteter. Med dette scenarie vil ikke blot de eksisterende arbejdspladser blive sikret, men der ville også være en rimelig udsigt for yderligere produktionsudvidelser og øget beskæftigelse.
(150)
Hvis der ikke indføres foranstaltninger, forventes der yderligere tab af markedsandele med en yderligere forværring af EU-erhvervsgrenens rentabilitet til følge. Dette ville ikke være bæredygtigt på kort til mellemlang sigt. Udover de mange EU-producenter, der allerede er blevet tvunget ud af markedet, kunne andre producenter således være i fare for konkurs, hvilket på kort til mellemlang sigt sandsynligvis ville betyde, at EU-erhvervsgrenen går i opløsning, hvilket vil få alvorlige konsekvenser for de eksisterende arbejdspladser.
(151)
Det konkluderes derfor foreløbigt, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres en antidumpingtold.
6.2. Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers/forhandleres interesser
(152)
For de to samarbejdsvillige importører bestod deres vigtigste forretningsaktivitet af handel med den pågældende vare. De havde begge diversificeret deres indkøb af den pågældende vare, dvs., at de ikke kun indkøbte fra Kina men også fra Unionen og tredjelande.
(153)
Det blev påstået, at indførelsen af foranstaltninger over for den pågældende vare vil påvirke importørernes aktiviteter negativt. For det første vil indførelsen af en told ikke betyde, at der ikke længere importeres fra Kina. Selv om det kan forventes, at indførelsen af foranstaltninger kan få en negativ virkning for den økonomiske situation hos importører, der udelukkende eller overvejende importerer fra Kina, kan importørerne i lyset af muligheden for at købe fra tredjelande forventes at være fleksible og foretage et skift i deres forsyningskilder, hvis det skønnes nødvendigt.
(154)
Det konkluderes derfor foreløbigt, at indførelsen af foranstaltninger på det foreslåede niveau kan få en vis negativ indvirkning på situationen hos de ikke forretningsmæssigt forbundne importører af den pågældende vare, men at denne indvirkning afbødes af det forhold, at importører og forhandlere kan anvende andre forsyningskilder både fra tredjelande og EU-erhvervsgrenen, og sidstnævnte har kapaciteten til at øge sin produktion, og at det vil under alle omstændigheder ikke opveje den positive indvirkning på de øvrige parter.
6.3. Råvareleverandørernes interesser
(155)
Ingen råvareleverandører samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Da der ikke forelå data fra disse leverandører, var der ingen dokumentation for, at indførelsen af foranstaltninger vil være i strid med disse parters interesser.
6.4. Brugernes interesser
(156)
Alle de brugere, der besvarede spørgeskemaet, er producenter af solcellemoduler og/eller solfangere. Tre brugere går kraftigt ind for indførelsen af antidumpingtold og påstår, at EU-erhvervsgrenen producerer solcelleglas af en bedre kvalitet, som de kinesiske virksomheder ikke altid kan levere. Derimod var tre andre brugere imod indførelsen af antidumpingforanstaltninger. Disse brugere forventer, at indførelsen af antidumpingtold vil få en negativ indvirkning på deres forretninger. De forventer, at de ikke vil kunne overvælte prisstigningerne på de endelige forbrugere på grund af den vanskelige situation i erhvervsgrenen for solcellemoduler.
(157)
I henhold til de oplysninger, som brugerne indsendte, udgør solcelleglas kun ca. 6-8 % af de samlede omkostninger til solcellemoduler. Solcelleglas udgør således kun en begrænset del af omkostningerne og af den endelige værdi af solcellemoduler. Desuden kan det anslås, at hvis der indføres antidumpingtold på solcelleglas, der importeres fra Kina, vil indvirkningen på de samlede omkostninger til solcellemoduler blive mindre end 1 %. Dette skyldes især, at de samarbejdsvillige brugere køber betydelige mængder af solcelleglas for EU-producenterne. Mens en eventuel indførelse af antidumpingtold sandsynligvis vil medføre mindre prisstigninger på råvarer til solcellemoduler, vil de således ikke få væsentlige negative indvirkninger på omkostningerne og de endelige priser i EU-erhvervsgrenen for solcellemoduler.
(158)
Flere af brugerne har desuden allerede andre forsyningskilder såsom Tyrkiet og Indien, som ikke vil blive negativt påvirket, hvis der indføres antidumpingtold. Andre brugere kan også foretage et skift i forsyningskilder og indkøbe enten fra tredjelande eller fra EU-erhvervsgrenen.
(159)
Ud fra ovenstående afvises påstandene fra visse brugere imod indførelsen af foranstaltninger foreløbigt.
6.5. Konkurrenceaspekter
(160)
En importør påstod, at da visse EU-producenter deltog i et internationalt kartel for planglas (solcelleglas indgår heri) og fik en bøde i 2007 af Europa-Kommissionen, anvender de antidumpingtolden som et instrument til at genvinde de tab, de oplevede som følge af bøderne for kartelvirksomhed og som følge af tabte markedsandele i Unionen. Hvis adgangen til EU-markedet desuden begrænses ved hjælp af antidumpingtold, vil EU-producenterne have stærkere incitamenter til at indgå i kartelvirksomhed eller anden konkurrencegrænsende adfærd vedrørende varer, der ikke kan sælges i store mængder som f.eks. møbler.
(161)
Disse påstande blev foreløbigt afvist. Indledningsvis ophørte kartellet sin virksomhed senest i 2007. Kartelvirksomheden havde således ingen indvirkning på erhvervsgrenen i den betragtede periode. Dernæst vedrørte det ikke nogen af EU-producenterne i stikprøven eller hovedparten af de nuværende EU-producenter med de største salgsmængder. Sluttelig forventes den eventuelle indførelse af antidumpingtold ikke at få nogen indvirkning på EU-erhvervsgrenens konkurrenceadfærd, da det ikke vil ændre strukturen på EU-markedet, og da virksomhederne har en generel forpligtelse til at efterleve EU's og medlemsstaternes gældende konkurrenceregler, uanset om der indføres told eller ej.
(162)
En importør påstod desuden, at indførelsen af told vil få negative indvirkninger på EU-markedet for antirefleksbehandlet solcelleglas. Dette marked, som importøren definerede som et beslægtet marked, domineres i overvejende grad af EU-producenterne, og indførelsen af foranstaltninger vil således styrke deres position på bekostning af de konkurrerende leverandører af antirefleksbehandling. Det blev endvidere påstået, at importørerne havde vanskeligt ved at opnå ordrer fra EU-producenterne eller ved at få leveret disse ordrer inden for en rimelig frist og til rimelige priser.
(163)
Indledningsvis er markedet for antirefleksbehandling omfattet af undersøgelsen og er ikke et beslægtet marked. Undersøgelsen viste, at EU-producenterne ganske rigtigt stadig er konkurrencedygtige i dette nichemarked til trods for deres relativt høje priser, hvilket skyldes den tilsyneladende lavere kvalitet af refleksbehandlet solcelleglas, der importeres fra Kina. Der blev dog ikke fremlagt bevis for, at EU-erhvervsgrenen ikke ville kunne imødekomme en sandsynlig stigning i efterspørgslen efter antirefleksbehandlet solcelleglas. Denne påstand afvises følgelig på dette stadium. Hvad angår påstandene om, at EU-producenterne har afvist at levere ordrer rettidigt og til rimelige priser, er det helt op til den enkelte producent at fastlægge sin forretningsstrategi i det omfang, at producenten eller producenterne ikke alene eller sammen indtager en dominerende markedsposition. Der er tilstrækkelig konkurrence på EU-markedet til at skifte leverandør eller bruge flere leverandører. Påstanden blev derfor også foreløbig afvist.
6.6. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(164)
Ud fra ovenstående konkluderedes det foreløbigt ud fra en vurdering af samtlige interesser som helhed, herunder EU-erhvervsgrenens, importørers og brugeres interesser, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger på importen af solcelleglas med oprindelse i Kina.
7. MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(165)
På baggrund af konklusionerne om dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at hindre, at der forvoldes EU-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport.
7.1. Skadestærskel
(166)
For at fastsætte omfanget af disse foranstaltninger blev de konstaterede dumpingmargener taget i betragtning, såvel som den told, der kræves for at bringe den skadevoldende situation for EU-erhvervsgrenen til ophør uden dog at overstige den konstaterede dumpingmargen.
(167)
Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som med rimelighed kan forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. En fortjenstmargen på 8,3 % af omsætningen anses således for et passende minimum, som EU-erhvervsgrenen kunne have forventet at opnå uden den skadevoldende dumping. Denne fortjenstmargen er baseret på de stikprøveudvalgte EU-producenters gennemsnitlige fortjeneste i 2010, hvor importen af den pågældende vare stadig var begrænset og derfor endnu ikke kunne have fordrejet de normale konkurrenceforhold.
(168)
På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen for samme vare. Den ikke-skadevoldende pris blev fastsat ved at lægge ovennævnte fortjenstmargen på 8,3 % til produktionsomkostningerne i UP for EU-producenterne i stikprøven.
(169)
Den nødvendige prisforhøjelse blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris hos de stikprøveudtagne samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina som fastlagt ved beregningen af prisunderbud og et vejet gennemsnit af den ikke-skadevoldende pris for samme vare, som de stikprøveudtagne EU-producenter solgte på EU-markedet i UP. Forskelle som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den vejede gennemsnitlige cif-importværdi.
7.2. Midlertidige foranstaltninger
(170)
Ud fra ovenstående og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, bør der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af solcelleglas med oprindelse i Kina svarende til enten dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told.
(171)
Antidumpingtolden blev således fastlagt ved at sammenligne skadestærsklerne og dumpingmargenerne, jf. ovenstående. Følgelig udgør den midlertidige antidumpingtold udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, følgende:
Virksomhed
Dumpingmargen
Skadesmargen
Midlertidig antidumpingtold
Xinyi gruppen
74,0 %
39,3 %
39,3 %
Hehe-gruppen
75,3 %
32,3 %
32,3 %
Flat Glass-gruppen
86,2 %
42,1 %
42,1 %
Henan Yuhua
31,9 %
17,1 %
17,1 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
79,8 %
38,4 %
38,4 %
Alle andre virksomheder
86,2 %
42,1 %
42,1 %
(172)
Antidumpingtoldsatserne for de enkelte virksomheder, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der i forbindelse med denne undersøgelse blev konstateret for disse virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på importen af den pågældende vare med oprindelse i de pågældende lande, som er fremstillet af virksomhederne og dermed af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af denne told, men er omfattet af tolden for »alle andre virksomheder«. Da der var en høj samarbejdsgrad blandt de eksporterende producenter (over 80 %, jf. betragtning 15), blev denne told baseret på den højeste individuelle skadesmargen, der blev fastlagt for de eksporterende producenter i stikprøven. Tolden for »andre samarbejdsvillige virksomheder« er baseret på et vejet gennemsnit af eksportørerne i stikprøven og gælder for alle samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven (med undtagelse af Henan Yuhua, som er pålagt en individuel told som følge af virksomhedens anmodning om en individuel undersøgelse, jf. betragtning 48).
(173)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes til Kommissionen (7) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.
7.3. Endelige bestemmelser
(174)
I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Konklusionerne om indførelsen af en midlertidig told er foreløbige og kan ændres i undersøgelsens endelige fase. Det skal desuden bemærkes, at denne forordnings indførelse af told er baseret på foreløbige konklusioner, der eventuelt tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af solcelleglas bestående af hærdet planglas af natronkalk med et jernindhold på under 300 ppm, en soltransmission på over 88 % (målt i henhold til AM1.5 300-2 500 nm), en varmebestandighed på indtil 250 °C (målt i henhold til EN 12150), en temperatursvingningsmodstand på Δ 150 K (målt i henhold til EN 12150) og en mekanisk modstandsdygtighed på 90 N/mm2 eller mere (målt i henhold til EN 1288-3), som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7007 19 80 (Taric-kode 7007198010) , og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen frit Den Europæiske Unions grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare, der fremstilles af nedenstående virksomheder:
Virksomhed
Midlertidig antidumpingtold
Taric tillægskode
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
39,3 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd;
32,3 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
42,1 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
17,1 %
B946
Andre samarbejdsvillige virksomheder, der er anført i bilag I
38,4 %
Alle andre virksomheder
42,1 %
B999
3. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de i stk. 2 nævnte virksomheder, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag II. Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, anvendes den told, der gælder for alle andre virksomheder.
4. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Unionen er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
5. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten fra GD for Handel inden for en måned fra denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009.
2. I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de interesserede parter inden for en frist på en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til dens anvendelse.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 26. november 2013.
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1205/2013
оd 26. studenoga 2013.
o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz solarnog stakla iz Narodne Republike Kine
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („osnovna Uredba”), a posebno njezin članak 7.,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. Pokretanje
(1)
Europska je komisija („Komisija”) 28. veljače 2013. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (2) („obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje antidampinškog postupka u vezi s uvozom u Uniju solarnog stakla podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK” ili „dotična zemlja”).
(2)
Ispitni postupak pokrenut je nakon pritužbe koju je 15. siječnja 2013. podnijelo trgovačko društvo EU ProSun Glass („podnositelj pritužbe”) u ime proizvođača koji čine više od 25 % ukupne proizvodnje solarnog stakla u Uniji. U pritužbi su se nalazili dokazi prima facie o dampingu navedenog proizvoda i posljedičnoj materijalnoj šteti, što se smatralo dostatnim opravdanjem za pokretanje ispitnog postupka.
(3)
Nakon objave obavijesti o pokretanju postupka Komisija je obaviještena o tome da je u točki 2. te obavijesti proizvod netočno definiran. U skladu s time, u Službenom listu Europske unije (3) objavljen je ispravak te obavijesti o pokretanju postupka u kojem je ispravljena ta sitna pogreška.
(4)
Komisija je 27. travnja 2013. putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (4) najavila pokretanje usporednog antisubvencijskog postupka u vezi s uvozom u Uniju solarnog stakla podrijetlom iz NRK-a i započela zasebni ispitni postupak.
1.2. Evidentiranje
(5)
Uz pritužbu je primljen zahtjev za evidentiranje uvoza solarnog stakla iz dotične zemlje, ali taj je zahtjev naknadno povučen 2. listopada 2013.
1.3. Strane na koje se odnosi postupak
(6)
Komisija je o pokretanju ispitnog postupka službeno obavijestila podnositelja pritužbe, ostale poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače izvoznike iz NRK-a, uvoznike, trgovce, korisnike, dobavljače i nadležna tijela NRK-a. Sve zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu unutar roka određenog u obavijesti o pokretanju postupka. Komisija je o pokretanju postupka obavijestila i proizvođače u mogućim analognim zemljama i pozvala ih da sudjeluju.
1.3.1. Uzorkovanje
(a) Uzorkovanje proizvođača iz Unije
(7)
U ispitnom postupku utvrđeno je da se industrija Unije trenutačno sastoji od sedam aktivnih proizvođača, od kojih su tri MSP-ovi. Komisija je u obavijesti o pokretanju postupka objavila da je privremeno odabrala uzorak proizvođača iz Unije. Taj se uzorak sastojao od četiriju proizvođača iz Unije za koje je Komisija prije pokretanja ispitnog postupka znala da proizvode solarno staklo. Komisija je odabrala uzorak na temelju najvećeg reprezentativnog obujma prodaje istovjetnog proizvoda tijekom razdoblja od 1. siječnja 2012. do 31. prosinca 2012. Proizvođači iz Unije u uzorku činili su više od 50 % ukupne proizvodnje u Uniji. Komisija je zainteresirane strane obavijestila o predloženom uzorku proizvođača iz Unije putem bilješke u spis na uvid zainteresiranim stranama. Komisija je isto tako poslala pismo proizvođačima iz Unije u kojem ih je obavijestila o predloženom uzorku. Zainteresirane su strane u obavijesti o pokretanju postupka također pozvane da iznesu svoje stavove o privremenom uzorku.
(8)
Jedan MSP pokazao je interes da bude uključen u uzorak. Komisija ga je odlučila uključiti u uzorak zajedno s još jednim trgovačkim društvom zbog većeg udjela obujma prodaje tog drugog društva i iz uzorka isključiti trgovačko društvo s najmanjim obujmom prodaje. Nisu primljeni nikakvi drugi komentari u vezi s privremeno odabranim uzorkom. Komisija je stoga početno predloženom uzorku dodala dva trgovačka društva i iz uzorka isključila jedno trgovačko društvo.
(9)
Konačno, nakon posjeta radi provjere Komisija je odlučila ukloniti jedno od pet trgovačkih društava iz uzorka jer je utvrđeno da to društvo nije reprezentativno za industriju Unije. Ono je konkretno bilo u početnoj fazi poslovanja (što nije obilježje industrije Unije u cjelini) te trend profitabilnosti ne bi dao realnu sliku stanja u industriji Unije.
(10)
Posljedično, Komisija je na kraju odabrala uzorak od četiriju proizvođača iz Unije. Konačni uzorak predstavlja 79 % prodaje industrije Unije na tržištu Unije. Taj se uzorak stoga smatra reprezentativnim za industriju Unije.
(11)
Na temelju članka 19. osnovne Uredbe tri od sedam proizvođača iz Unije zatražilo je da njihovi identiteti ostanu povjerljivi. Oni su tvrdili da bi se objavom njihovih identiteta mogao prouzročiti rizik od znatnih štetnih učinaka za njihove poslovne djelatnosti. Njihov je zahtjev ispitan i utvrđeno je da je opravdan. Osim toga, s obzirom na ograničen broj proizvođača iz Unije, odlučeno je da se neće objaviti ni imena proizvođača iz Unije koji nisu zatražili da ostanu anonimni jer bi to moglo nehotično dovesti do otkrivanja identiteta ostalih. Međutim, identitet trgovačkog društva Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH („GMB/IF”) već je poznat jer je ono javno objavilo da se nalazi među podnositeljima pritužbe.
(b) Uzorkovanje nepovezanih uvoznika
(12)
Kako bi se Komisiji omogućilo da odluči je li uzorkovanje potrebno i kako bi mogla odabrati uzorak odluči li da jest, od nepovezanih se uvoznika tražilo da se jave Komisiji i da dostave podatke određene u obavijesti o pokretanju postupka.
(13)
Četiri nepovezana uvoznika odgovorila su na obrazac za uzorkovanje priložen obavijesti o pokretanju postupka, dok su samo dva uvoznika dostavila točan odgovor na upitnik. S obzirom na nizak broj uvoznika koji surađuju, smatralo se da uzorkovanje nije potrebno.
(c) Uzorkovanje proizvođača izvoznika
(14)
S obzirom na velik broj proizvođača izvoznika, za utvrđivanje dampinga u obavijesti o pokretanju postupka predviđeno je uzorkovanje u skladu s člankom 17. osnovne Uredbe. Kako bi se Komisiji omogućilo da odluči je li uzorkovanje potrebno i kako bi mogla odabrati uzorak odluči li da jest, od proizvođača izvoznika zatraženo je da se jave Komisiji i dostave, kako je navedeno u obavijesti o pokretanju postupka, osnovne podatke o svojim djelatnostima u vezi s dotičnim proizvodom tijekom razdoblja od 1. siječnja 2012. do 31. prosinca 2012.
(15)
Dvanaest kineskih proizvođača izvoznika ili skupina proizvođača izvoznika koji čine više od 95 % ukupnog kineskog izvoza u Uniju tijekom tog razdoblja dostavilo je zatražene podatke i pristalo da ih se uključi u uzorak.
(16)
Na temelju primljenih podataka i u skladu s člankom 17. osnovne Uredbe Komisija je odabrala privremeni uzorak od pet proizvođača izvoznika na temelju najveće reprezentativne količine izvoza solarnog stakla u Uniju koju se moglo razumno ispitati u raspoloživom vremenu.
(17)
Sve dotične strane kao i tijela NRK-a obaviješteni su o predloženom uzorku i pozvani da daju svoje komentare. Nakon što je analizirala primljene komentare Komisija je odlučila zadržati predloženi uzorak od pet trgovačkih društava i sve su zainteresirane strane u skladu s tim obaviještene o konačno odabranom uzorku.
(18)
Nakon toga, u ispitnom je postupku otkriveno da su dva proizvođača izvoznika uključena u uzorak preuveličala svoju izvoznu prodaju u Uniju, što znači da nije bilo opravdano uključiti ih u uzorak. Oba ta trgovačka društva stoga su isključena iz uzorka nakon što im je dana prilika da to komentiraju. Komisija je, nakon što je propisno analizirala komentare koje su dostavila ta trgovačka društva, zaključila da ta trgovačka nisu namjerno dostavila netočne podatke i odlučila da ih i dalje treba smatrati stranama koje surađuju u smislu članka 18. osnovne Uredbe.
(19)
Nakon tih isključenja razmotreno je uključenje drugih proizvođača izvoznika u uzorak. Međutim, s obzirom da su oba isključenja izvršena u kasnijoj fazi ispitnog postupka, smatralo se da to nije izvedivo jer bi se tako ugrozio dovršetak ispitnog postupka unutar propisanog roka.
(20)
Stoga je revidirani uzorak proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača izvoznika solarnog stakla sljedeći:
-
Flat Solar Glass Group Co., Ltd, i povezana društva („grupacija Flat Glass”);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings („Xinyi”) i povezani trgovac;
-
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, i povezana trgovačka društva („grupacija Hehe”).
(21)
Komisija je ispravila obujam ukupne izvozne prodaje dotičnih proizvoda iz NRK-a nakon što je obaviještena o previsokoj procjeni izvozne prodaje dvaju proizvođača izvoznika (vidi uvodnu izjavu 18.). Konačni uzorak čini više od 50 % ukupnog obujma izvoza dotičnog proizvoda u Uniju tijekom razdoblja od 1. siječnja 2012. do 31. prosinca 2012., kako su izvijestili proizvođači izvoznici koji surađuju. Stoga se uzorak smatra reprezentativnim u smislu obujma izvoza solarnog stakla u Uniju iz NRK-a.
(d) Odgovori na upitnik i posjeti radi provjere
(22)
Komisija je poslala upitnike svim kineskim proizvođačima izvoznicima koji su to zatražili, kao i proizvođačima iz Unije u uzorku, nepovezanim uvoznicima i njihovim udruženjima te korisnicima koji su se joj se javili unutar rokova određenih u obavijesti o pokretanju postupka.
(23)
Odgovori na upitnik primljeni su od četiriju kineskih proizvođača izvoznika, svih proizvođača iz Unije u uzorku, dvaju nepovezanih uvoznika u Uniji i 12 korisnika.
(24)
Komisija je tražila i provjerila sve podatke koje je smatrala nužnima za potrebe privremenog utvrđivanja dampinga, nastale štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere provedeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava ili grupacija trgovačkih društava.
(a)
Proizvođači iz Unije
-
GMB/IF i ostala trgovačka društva koja podliježu povjerljivom postupanju.
(b)
Uvoznici
-
Vetrad NV, Nizozemska.
(c)
Korisnici
-
Sunerg Solar SRL, Italija.
(d)
Proizvođači izvoznici iz NRK-a
-
Trgovačka društva u uzorku:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (,grupacija Flat Glass’);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd i Xinyi Solar (Hong Kong) Limited („grupacija Xinyi”);
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,) i Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. („grupacija Hehe”).
-
Trgovačko društvo koje podliježe individualnom ispitivanju:
-
Henan Yuhua New Material Co., Ltd („Henan Yuhua”).
(e)
Proizvođač u analognoj zemlji
-
S obzirom na potrebu utvrđivanja uobičajene vrijednosti za proizvođače izvoznike u NRK-u u slučaju da se ne odobri tretman tržišnog gospodarstva kako je utvrđeno u članku 2. stavku 7. točki (b) osnovne Uredbe, posjet radi provjere u svrhu utvrđivanja uobičajene vrijednosti na temelju podataka iz Turske kao analogne zemlje obavljen je u poslovnim prostorijama sljedećeg trgovačkog društva:
-
Trakya Cam Sanayii A.Ș., Turska.
1.3.2. Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje
(25)
Ispitnim postupkom u vezi s dampingom i štetom obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2012. do 31. prosinca 2012. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanjem kretanja važnih za ocjenu štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2009. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).
2. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
2.1. Dotični proizvod
(26)
Proizvod koji podliježe ovom ispitnom postupku solarno je staklo koje se sastoji od kaljenog natrij-kalcijevog stakla, udjela željeza nižeg od 300 ppm, sunčeve propusnosti veće od 88 % (mjereno u skladu sa spektrom zračenja AM 1,5 od 300 do 2 500 nm), toplinskog otpora do 250 °C (mjereno u skladu s normom EN 12150), otpornosti na toplinske šokove od Δ 150 K (mjereno u skladu s normom EN 12150) i mehaničke čvrstoće od 90 N/mm2 ili veće (mjereno u skladu s normom EN 1288-3) („dotični proizvod”).
(27)
Dotični proizvod trenutačno je obuhvaćen oznakom KN ex 7007 19 80.
(28)
Solarno staklo jedna je od komponenata za proizvodnju fotonaponskih modula od kristalnog silicija i tankoslojnih fotonaponskih modula koji proizvode električnu energiju te ravnih toplinskih kolektora koji služe za grijanje vode.
2.2. Istovjetni proizvod
(29)
U ispitnom postupku pokazalo se da dotični proizvod i proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu NRK-a, proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije i proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu Turske, za koju se smatralo da služi kao analogna zemlja, imaju ista osnovna fizička i tehnička svojstva te istu osnovnu namjenu. Oni se stoga privremeno smatraju „istovjetnim proizvodima” u smislu članka 1. stavka 4. osnovne Uredbe.
2.3. Tvrdnje u vezi s opsegom proizvoda
(30)
Uvoznik je zatražio da se iz područja primjene ispitnog postupka isključi staklo za hortikulturu koje služi za izgradnju staklenika uz tvrdnju da se za staklenike upotrebljava staklo drugih dimenzija, dok se solarno staklo proizvodi samo u određenim utvrđenim veličinama. Uz to, uvoznik je dostavio potvrdu kojom je pokazao da se dio njegova uvoza sastoji od stakla udjela željeza većeg od 300 ppm. Posljedično, taj dio uvezenog hortikulturalnog stakla očito ne pripada u područje primjene trenutačnog ispitnog postupka.
(31)
Jedan drugi uvoznik tvrdio je da staklo za namještaj koje on uvozi (a koje se upotrebljava za staklene police, staklene ploče za prekrivanje stolova, za klizna vrata i pokrove itd.) ima ista ili vrlo slična tehnička svojstva kao solarno staklo, ali je zatražio da se to staklo isključi iz područja primjene ispitnog postupka jer ima drukčiju krajnju namjenu. Međutim, na temelju dostavljenih dokaza čini se da većina stakla koje on uvozi ne bi imala sva tehnička svojstva solarnog stakla kako je opisano u uvodnoj izjavi 26. Konkretno, šest vrsta uvezenog stakla ima udjel željeza znatno viši od 300 ppm, dok jedna vrsta uvezenog stakla ima udjel željeza ispod 300 ppm, ali im je sunčeva propusnost znatno niža od minimalne vrijednosti od 88 % koja je potrebna kako bi ih se odredilo kao solarno staklo. Uvoznik je tvrdio da iako te vrste stakla nemaju jedno od tehničkih svojstava solarnog stakla opisanih u uvodnoj izjavi 26., ona su u skladu s primarnom klasifikacijom za solarno staklo, tj. „kaljeno natrij-kalcijevo staklo”. Privremeno je mišljenje Komisije da su područjem primjene ispitnog postupka obuhvaćene samo one vrste stakla koje imaju sva tehnička svojstva solarnog stakla. Prema tome, privremeno se zaključuje da prethodno spomenute vrste stakla koje uvozi taj uvoznik nisu obuhvaćene područjem primjene ispitnog postupka.
(32)
Međutim, sve vrste stakla za hortikulturu i namještaj koje mogu imati slična tehnička svojstva kao solarno staklo u ovoj fazi ostaju unutar područja primjene dotičnog proizvoda jer bi se te vrste mogle upotrebljavati kao solarno staklo.
(32)
Uvoznik je također tvrdio da bi float-staklo trebalo isključiti iz iz opsega proizvoda jer je proizvodni postupak drukčiji od onoga koji se koristi kod valjanog stakla, koje je prema mišljenju uvoznika jedina vrsta solarnog stakla. Osim toga, budući da proizvodi za uređenje doma od float-stakla navodno ne mogu biti zamjena za proizvode od solarnog stakla, rečeno je da se float-staklo ne može smatrati istovjetnim proizvodom i da ga treba isključiti iz područja primjene ispitnog postupka. Privremeno je mišljenje Komisije da se float-staklo ne može isključiti iz područja primjene ispitnog postupka jer ima sva tehnička svojstva iz uvodne izjave 26. Osim toga, u ispitnom je postupku utvrđeno da se float-staklo nedvojbeno može koristiti kao solarno staklo te da ga proizvode i industrija Unije i kineski izvoznici. Prema tome, privremeno se zaključuje da float-staklo ostaje u području primjene ispitnog postupka.
3. DAMPING
3.1. Tretman tržišnog gospodarstva („MET”)
(34)
Prema članku 2. stavku 7. točki (b) osnovne Uredbe, u antidampinškim ispitnim postupcima u vezi s uvozom iz NRK-a uobičajena vrijednost utvrđuje se u skladu s člankom 2. stavcima 1. do 6. osnovne Uredbe za one proizvođače izvoznike za koje je utvrđeno da ispunjuju kriterije utvrđene člankom 2. stavkom 7. točkom (c) osnovne Uredbe.
(35)
Ukratko, i samo radi lakšeg snalaženja, ti su kriteriji navedeni u nastavku:
(1)
poslovne odluke donose se kao odgovor na tržišne uvjete i bez značajnog uplitanja država, a u troškovima se odražavaju tržišne vrijednosti;
(2)
poduzeća imaju jedinstven i transparentan skup osnovnih računovodstvenih podataka koje revidiraju nezavisni revizori u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima, a koji se upotrebljava za sve potrebe;
(3)
ne postoje značajni poremećaji preneseni iz prethodnog sustava bez tržišnoga gospodarstva;
(4)
pravna sigurnost i stabilnost osigurani su zakonima o stečaju i imovini; i
(5)
konverzije valuta obavljaju se po tržišnim stopama.
(36)
Deset trgovačkih društava koja surađuju zatražila su MET prema članku 2. stavku 7. točki (b) osnovne Uredbe i odgovorila na obrazac zahtjeva za MET unutar zadanih rokova. Provjera radi MET-a provedena je prema članku 2. stavku 7. točki (d) osnovne Uredbe za trgovačka društva koja su bila uključena u uzorak te za trgovačko društvo kojemu je odobreno individualno ispitivanje (vidi uvodnu izjavu 48. u nastavku teksta).
(37)
Iz toga slijedi da je utvrđivanje MET-a provedeno u pogledu sljedećih četiriju trgovačkih društava ili grupacija trgovačkih društava.
-
Trgovačka društva u uzorku
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd („grupacija Flat Glass”);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd i Xinyi Solar (Hong Kong) Limited („grupacija Xinyi”);
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,), i Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. („grupacija Hehe”).
-
Trgovačko društvo koje podliježe individualnom ispitivanju
-
Henan Yuhua New Materials Co., Ltd („Henan Yuhua”).
(38)
Komisija je tražila sve podatke koje je smatrala potrebnima i provjerila sve podatke dostavljene u zahtjevima za MET u poslovnim prostorijama dotičnih trgovačkih društava.
(39)
U slučaju povezanih strana Komisija ispituje ispunjuje li grupacija povezanih trgovačkih društava uvjete za MET kao cjelina. Stoga se, u slučajevima gdje je u proizvodnju ili prodaju dotičnog proizvoda izravno ili neizravno uključeno i neko ovisno društvo ili bilo koje drugo trgovačko društvo povezano s podnositeljem zahtjeva iz NRK-a, ispitivanje u vezi s MET-om provodi za svako trgovačko društvo zasebno, kao i za grupaciju trgovačkih društava kao cjelinu.
(40)
U skladu s tim ispitani su zahtjevi za MET četiriju proizvođača izvoznika (grupacija trgovačkih društava) koji se sastoje od jedanaest pravnih subjekata.
(41)
Ispitnim je postupkom utvrđeno da ni jedan od četiriju proizvođača izvoznika (grupacija trgovačkih društava) koji su zatražili MET nije uspio dokazati da ispunjuje sve kriterije utvrđene u članku 2. stavku 7. točki (c) osnovne Uredbe.
(42)
Točnije, tri proizvođača izvoznika nisu uspjela, bilo pojedinačno ili kao grupacija, dokazati da imaju jedinstven i transparentan skup osnovnih računovodstvenih podataka koje revidiraju nezavisni revizori u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima, stoga nisu ispunili kriterij 2. za MET.
(43)
Nadalje, ni jedan od četiri proizvođača izvoznika, bilo pojedinačno ili kao grupacija, nije uspio dokazati da ne podliježe značajnim poremećajima prenesenima iz prethodnog sustava bez tržišnog gospodarstva. U skladu s tim, ta trgovačka društva ili grupacije trgovačkih društava nisu ispunila kriterij 3. za MET. Točnije, sva četiri proizvođača izvoznika ili grupacije proizvođača izvoznika ostvarila su korist od povlaštenih poreznih režima.
(44)
Uz to, jedan od tih proizvođača izvoznika nije ispunio kriterij 3. na temelju toga da je nekoliko trgovačkih društava iz grupacije, neovisno o svojem teškom financijskom stanju, tijekom RIP-a (i prije) ostvarilo značajnu financijsku dobit po stopama koje bi, pod uvjetima koji obično prevladavaju u tržišnom gospodarstvu, mogla ostvariti samo financijski zdrava trgovačka društva. Jedna druga grupacija proizvođača također nije ispunila kriterij 3. na temelju toga što su trgovačka društva iz te grupacije kupovala prirodni plin po smanjenoj stopi od dobavljača koji je u državnom vlasništvu.
(45)
Komisija je objavila rezultate ispitivanja u vezi s MET-om dotičnim trgovačkim društvima, tijelima NRK-a i podnositelju pritužbe i pozvala ih da dostave svoje komentare.
(46)
Primljeni komentari nisu bili takve prirode da bi promijenili privremene nalaze Komisije. Nakon savjetovanja s državama članicama u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (c) svi podnositelji zahtjeva 13. rujna 2013. pojedinačno su i službeno obaviješteni o konačnim odlukama Komisije u pogledu njihovih zasebnih zahtjeva za MET.
(47)
Prema tome, ni jedan od četiriju proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača izvoznika iz NRK-a koji surađuju, a koji su zatražili MET nisu mogli dokazati da ispunjuju sve kriterije utvrđene člankom 2. stavkom 7. točkom (c) osnovne Uredbe, stoga su njihovi zahtjevi za MET odbijeni.
3.2. Individualno ispitivanje
(48)
Jedan od dva proizvođača izvoznika koja su na početku bila uključena u uzorak, ali su naknadno isključena (vidi uvodnu izjavu 18.) zatražio je individualno ispitivanje prema članku 17. stavku 3. osnovne Uredbe u slučaju da ne bude uključen u uzorak. Nakon isključenja tog trgovačkog društva iz uzorka, i s obzirom da je posjet radi provjere u vezi s MET-om već bio proveden (vidi prethodnu uvodnu izjavu 37.), smatralo se da ne bi bilo bespotrebno teško odobriti tom trgovačkom društvu individualno ispitivanje („II”). Ni jedan drugi proizvođač izvoznik koji nije uključen u uzorak nije zatražio II.
3.3. Uobičajena vrijednost
3.3.1. Odabir analogne zemlje
(49)
Komisija je u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) osnovne Uredbe u obavijesti o pokretanju postupka predvidjela da bi uobičajenu vrijednost trebalo utvrditi na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u trećoj zemlji s tržišnim gospodarstvom ili, ne pronađe li se primjerena treća zemlja s tržišnim gospodarstvom, na temelju cijena Unije u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) osnovne Uredbe. Prije nego što pribjegne cijenama Unije Komisija će ispitati sve mogućnosti za odabir primjerene analogne zemlje.
(50)
Zainteresirane strane pozvane su da komentiraju odabir analogne zemlje i upotrebu cijena Unije.
(51)
Komentari su primljeni od Kineske trgovinske komore za uvoz i izvoz proizvoda lake industrije i obrte („CCCLA”), jednog nepovezanog uvoznika i dvaju kineskih proizvođača izvoznika, a svi su oni doveli u pitanje upotrebu cijena Unije za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. Turska i Indija predložene su kao primjerene analogne zemlje.
(52)
U međuvremenu, kako bi se ispitale sve mogućnosti za odabir primjerene analogne zemlje, službe Komisije utvrdile su jedanaest trećih zemalja s tržišnim gospodarstvom za koje je moguće da proizvode solarno staklo i, na temelju javno dostupnih podataka, pozvale 24 trgovačka društva iz tih zemalja da surađuju s Komisijom. Te su zemlje bile: Australija, Indija, Indonezija, Japan, Saudijska Arabija, Južna Afrika, Južna Koreja, Tajvan, Tajland, Turska i SAD.
(53)
Na temelju informacija kojima raspolaže Komisija, istovjetni proizvod osim NRK-a i Unije proizvode samo Indija i Turska. Kako bi primjereno ocijenila primjerenost Turske i Indije kao primjerenih analognih zemalja, Komisija je analizirala podatke u vezi s istovjetnim proizvodom, točnije broj proizvođača, veličinu domaćeg tržišta, razinu uvoza i važnost trgovinskih i netrgovinskih prepreka u objema zemljama. Međutim, javilo se samo jedno trgovačko društvo iz Turske i izrazilo svoju spremnost na suradnju s Komisijom, iako je Komisija puno puta pokušavala uspostaviti suradnju i s proizvođačima iz Indije.
(54)
Turska je treća zemlja s tržišnim gospodarstvom. Uvozne pristojbe koje se primjenjuju na istovjetni proizvod iznose 3 % stope najpovlaštenije države. Zbog carinske unije između Turske i EU-a uvozne pristojbe koje se primjenjuju obostrano iznose 0 %. Čini se da ne postoje nikakve druge pristojbe ili značajne netrgovinske prepreke u vezi s istovjetnim proizvodom.
(55)
Prema navodima turskog proizvođača koji je izrazio spremnost na suradnju u ispitnom postupku, taj je proizvođač jedino trgovačko društvo koje proizvodi istovjetni proizvod u Turskoj. To trgovačko društvo ima značajnu proizvodnju, a istovjetni proizvod i izvozi i prodaje na domaćem tržištu, pri čemu je količina za izvoz veća od količine za domaću prodaju.
(56)
Neovisno o tome što ne postoje trgovinske i netrgovinske prepreke, tijekom RIP-a na turskom tržištu gotovo da i nije bilo uvoza solarnog stakla. Istovremeno, ispitnim postupkom Komisije potvrđeno je da je proizvođač iz analogne zemlje koji surađuje ostvarivao razumnu, a ne pretjeranu dobit tijekom RIP-a.
(57)
Na temelju prethodno navedenog i uzimajući u obzir sve podatke dostupne u ovoj fazi ispitnog postupka, Turska je privremeno odabrana kao analogna zemlja u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) osnovne Uredbe.
3.3.2. Uobičajena vrijednost
(58)
S obzirom na to da su svi zahtjevi za MET odbijeni, uobičajena vrijednost za sve kineske proizvođače izvoznike utvrđena je na temelju podataka primljenih od proizvođača u analognoj zemlji u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) osnovne Uredbe.
(59)
U skladu s člankom 2. stavkom 2. osnovne Uredbe, Komisija je najprije ispitala je li u Turskoj prodaja istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima bila reprezentativna. Utvrđeno je da je turski proizvođač koji surađuje prodavao istovjetni proizvod u reprezentativnim količinama na turskom domaćem tržištu u usporedbi s dotičnim proizvodom koji su u Uniju izvozili kineski proizvođači izvoznici uključeni u uzorak.
(60)
Komisija je zatim ispitala može li se za tu prodaju smatrati da je izvršena u uobičajenom tijeku trgovine prema članku 2. stavku 4. osnovne Uredbe. To je učinila tako da je utvrdila udjel profitabilne prodaje nezavisnim kupcima. Poslovi prodaje smatrani su profitabilnima kada je jedinična cijena bila jednaka trošku proizvodnje ili viša. Stoga je utvrđen trošak proizvodnje turskog proizvođača tijekom RIP-a.
(61)
Za one vrste proizvoda gdje je više od 80 % obujma prodaje dotične vrste na domaćem tržištu bilo iznad troška, a ponderirana prosječna prodajna cijena te vrste bila jednaka jediničnom trošku proizvodnje ili viša, uobičajena vrijednost po vrsti proizvoda izračunana je kao ponderirani prosjek stvarnih domaćih cijena sve prodaje dotične vrste, neovisno o tome je li ta prodaja bila profitabilna ili ne.
(62)
Gdje je obujam profitabilne prodaje neke vrste proizvoda činio 80 % ukupnog obujma prodaje te vrste, ili gdje je ponderirana prosječna cijena te vrste bila niže jediničnog troška proizvodnje, uobičajena vrijednost utvrđena je na temelju stvarne domaće cijene, koja je izračunana kao ponderirana prosječna cijena samo profitabilne domaće prodaje te vrste proizvoda ostvarene tijekom RIP-a.
(63)
Kad je riječ o vrstama proizvoda koje nisu bile profitabilne, uobičajena vrijednost izračunana je na temelju troška proizvodnje turskog proizvođača uvećanog za troškove POA i dobit za vrste proizvoda tog turskog proizvođača koje jesu profitabilne.
(64)
Zbog toga to se za solarno staklo proizvedeno u Turskoj tijekom RIP-a nije primjenjivala tehnologija premazivanja i zbog toga što solarno staklo proizvedeno u Turskoj nije proizvedeno u float-postupku, na domaćem tržištu u Turskoj nije se prodavalo nekoliko vrsta proizvoda. Stoga se uobičajena vrijednost za vrste proizvoda koje se za vrijeme RIP-a nisu prodavale u Turskoj, ali su se izvozile iz NRK-a u Uniju morala izračunati prema članku 2. stavku 3. osnovne Uredbe na temelju troškova proizvodnje turskog analognog proizvođača uvećanih za razumni iznos za prodajne, opće i administrativne troškove (‚POA’) i za dobit. Trošak premazivanja i trošak float-postupka temeljili su se na podacima koje je dostavila industrija Unije.
3.4. Izvozne cijene
(65)
Izvozne cijene temeljile su se na stvarno plaćenim ili naplativim cijenama za dotični proizvod u skladu s člankom 2. stavkom 8. osnovne Uredbe.
3.5. Usporedba
(66)
Uobičajena vrijednost i izvozna cijena uspoređene su na temelju cijena na razini franko tvornica. Dampinške marže utvrđene su usporedbom pojedinačnih cijena na razini franko tvornica izvoznika u uzorku s domaćim prodajnim cijenama proizvođača iz analogne zemlje ili izračunanoj uobičajenoj vrijednosti, kako je bilo primjereno.
(67)
Kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, napravljene su odgovarajuće prilagodbe na temelju razlika koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne Uredbe.
(68)
Na temelju toga učinjene su prilagodbe za troškove prijevoza, prekooceanskog prijevoza i osiguranja, rukovanje, utovar i popratne troškove, izvozne pristojbe i provizije u svim slučajevima u kojima se pokazalo da utječu na usporedivost cijena.
3.6. Dampinška marža
(69)
Za proizvođače izvoznike u uzorku, ponderirana prosječna izračunana uobičajena vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda u Turskoj uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom njoj odgovarajuće vrste proizvoda, kako je predviđeno člankom 2. stavcima 11. i 12. osnovne Uredbe.
(70)
Prema članku 2. stavcima 11. i 12. osnovne Uredbe, dampinške marže za proizvođače izvoznike u uzorku i proizvođača izvoznika kojem je odobren II utvrđene su na temelju usporedbe ponderirane prosječne izračunane uobičajene vrijednosti svake vrste istovjetnog proizvoda utvrđene u Turskoj s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste dotičnog proizvoda svakog trgovačkog društva, izraženom kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno.
(71)
Ponderirana prosječna dampinška marža za proizvođače izvoznike koji surađuju, a nisu u uzorku izračunana je u skladu s odredbama članka 9. stavka 6. osnovne Uredbe. Ta je marža utvrđena na temelju marži utvrđenih za proizvođače izvoznike u uzorku.
(72)
U pogledu svih ostalih proizvođača izvoznika iz NRK-a, dampinška marža utvrđena je na temelju dostupnih činjenica u skladu s člankom 18. osnovne Uredbe. Za te je potrebe Komisija utvrdila razinu suradnje u NRK-u. Razina suradnje udjel je obujma izvoza proizvođača izvoznika koji surađuju u Uniju prema ukupnom obujmu izvoza iz dotične zemlje u Uniju prijavljenom u pritužbi (vidi prethodnu uvodnu izjavi 15.).
(73)
Razina suradnje visoka je s obzirom na to da uvoz proizvođača izvoznika koji surađuju čini preko 80 % ukupnog izvoza u Uniju tijekom RIP-a. Na temelju toga, preostala dampinška marža koja se primjenjuje na sve ostale proizvođače izvoznike iz NRK-a utvrđena je na razini koja odgovara najvišoj dampinškoj marži utvrđenoj za proizvođače izvoznike koji surađuju u uzorku.
(74)
Utvrđene privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Naziv trgovačkog društva
Privremena dampinška marža
Trgovačka društva u uzorku
Grupacija Flat Glass
86,2 %
Grupacija Hehe
75,3 %
Grupacija Xinyi
74,0 %
Trgovačko društvo s individualnom dampinškom maržom
Henan Yuhua
31,9 %
Trgovačka društva koja surađuju, a nisu u uzorku, na koja će se primjenjivati prosjek uzorka
79,8 %
Sva ostala trgovačka društva
86,2 %
4. ŠTETA
4.1. Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji
(75)
Istovjetni proizvod tijekom RIP-a proizvodilo je osam proizvođača u Uniji. Oni čine industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. osnovne Uredbe i u daljnjem će se tekstu navoditi kao „industrija Unije”.
(76)
Za utvrđivanje ukupne proizvodnje u Uniji za RIP upotrijebljeni su svi dostupni podaci u vezi s industrijom Unije, uključujući podatke koje je dostavio podnositelj pritužbe, makroekonomski podaci koje je dostavilo udruženje industrije Unije (Staklo za Europu) i odgovori na upitnike proizvođača iz Unije u uzorku. S obzirom na to da se solarno staklo u Uniju uvozi pod tarifnim brojem 7007 19 80 - Ostalo - Slojevito sigurnosno staklo, kojim su obuhvaćeni i drugi proizvodi koji ne podliježu trenutačnom ispitnom postupku, podaci Eurostata nisu se mogli upotrijebiti za utvrđivanje obujma i vrijednosti uvoza. Obujam i vrijednosti uvoza temeljili su se na podacima koje su dostavili podnositelj pritužbe i udruženje industrije Unije. Podaci su radi provjere uspoređeni s odgovorima na upitnike gdje je to bilo moguće. Na temelju toga procijenjeno je da je tijekom RIP-a ukupna proizvodnja u Uniji iznosila oko 21 734 000 m2.
(77)
Kako je prethodno objašnjeno u uvodnoj izjavi 10., za uvrštenje u uzorak odabrana su četiri proizvođača iz Unije koja su činila 79 % ukupne prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji.
4.2. Utvrđivanje odgovarajućeg tržišta Unije
(78)
Tijekom ispitnog postupka utvrđeno je da proizvodnja nijednog proizvođača iz Unije u uzorku nije bila namijenjena vlastitoj upotrebi.
(79)
U skladu s tim, za potrebe ovog ispitnog postupka ne treba provesti zasebnu analizu vlastite prodaje.
4.3. Potrošnja u Uniji
(80)
Potrošnja u Uniji utvrđena je na temelju obujma ukupne prodaje svih proizvođača iz Unije na tržištu Unije umanjenog za njihov izvoz i uvećanog za uvoz iz NRK-a i uvoz iz ostalih trećih zemalja. Kako je prethodno objašnjeno u uvodnoj izjavi 76., potrošnja u Uniji temeljila se na podacima koje su dostavili podnositelj pritužbe i udruženje industrije Unije (Staklo za Europu) i koji su, kada je to bilo moguće, radi provjere uspoređeni s odgovorima na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku.
(81)
Potrošnja u Uniji razvijala se na sljedeći način:
Tablica 1.
Potrošnja u Uniji (1 000 m2)
2009.
2010.
2011.
RIP
Ukupna potrošnja u Uniji
19 440
28 504
35 258
29 040
Indeks
100
147
181
149
Izvor: Udruženje Staklo za Europu i podnositelj pritužbe
(82)
U razmatranom razdoblju ukupna potrošnja u Uniji povećala se za 49 % između 2009. i RIP-a, ali se u RIP-u smanjila u usporedbi s 2011. Sveukupno je potrošnja solarnog stakla u Uniji značajno porasla u usporedbi s razinom iz 2009. To je najvećim dijelom posljedica povećanja potrošnje krajnjih proizvoda, posebno solarnih modula (vidi uvodnu izjavu 142. u nastavku teksta).
4.4. Uvoz iz dotične zemlje
4.4.1. Obujam i tržišni udjel dampinškog uvoza iz dotične zemlje
(83)
Dampinški uvoz u Uniju iz dotične zemlje razvijao se kako slijedi:
Tablica 2.
Obujam uvoza (1 000 m2) i tržišni udjel
2009.
2010.
2011.
RIP
Obujam uvoza iz NRK-a (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Indeks
100
171
513
696
Tržišni udjel
6,2 %
7,2 %
17,4 %
28,8 %
Indeks
100
117
283
466
Izvor: Udruženje Staklo za Europu i podnositelj pritužbe
(84)
Tijekom razmatranog razdoblja obujam dampinškog uvoza dotičnog proizvoda u Uniju značajno se povećao za 596 %. To je dovelo do značajnog povećanja tržišnog udjela dampinškog uvoza dotičnog proizvoda u Uniju. Točnije, tržišni udjel tog uvoza povećao se sa 6,1 % na 28,7 %. Sveukupno se između 2009. i RIP-a dampinški uvoz dotičnog proizvoda značajno povećao i u pogledu obujma i u pogledu tržišnog udjela.
(85)
Povećanje dampinškog uvoza iz dotične zemlje uvelike je premašilo povećanje potrošnje dotičnog proizvoda i istovjetnih proizvoda u Uniji. Posljedično, proizvođači izvoznici mogli su ostvariti puno veću korist od rastuće potrošnje u Uniji i značajno su učvrstili svoj položaj na tržištu.
4.4.2. Cijene dampinškog uvoza iz dotične zemlje i sniženje cijena
(86)
Prosječna cijena dampinškog uvoza u Uniju iz dotične zemlje razvijala se kako slijedi:
Tablica 3.
Uvozne cijene (EUR/m2)
2009.
2010.
2011.
RIP
NRK
6,02
6,10
4,96
4,38
Indeks
100
101
82
73
Izvor:
podnositelj pritužbe i odgovori kineskih proizvođača izvoznika na upitnik
(87)
Prosječna uvozna cijena za dotični proizvod smanjila se tijekom razmatranog razdoblja. Prosječna uvozna cijena smanjila se za 27,2 % sa 6,02 EUR/m2 u 2009. na 4,38 EUR/m2 u RIP-u.
(88)
Kako bi se utvrdilo sniženje cijena tijekom RIP-a, ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda koju su proizvođači iz Unije u uzorku naplaćivali nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođeni razini franko tvornica, uspoređene su s odgovarajućim ponderiranim prosječnim cijenama po vrsti proizvoda uvoza koji su kineski proizvođači koji surađuju u uzorku uvezli za prvog nepovezanog kupca na tržištu Unije, utvrđenima na temelju cijena CIF uz prilagodbe na više, tj. za troškove carinjenja, pristojbi, rukovanja i utovara. Prilagodbama se cijena povećava za 7 do 15 %, ovisno o kontrolnom broju proizvoda.
(89)
Usporedba cijena izvršena je za svaki broj tipa proizvoda za transakcije na istoj razini trgovine, odgovarajuće prilagođene kako je navedeno u uvodnoj izjavi 88., nakon odbijanja rabata i popusta. Rezultat usporedbe izražen kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom RIP-a pokazao je ponderiranu prosječnu maržu sniženja cijena između 10,6 % i 26,7 % cijena proizvođača iz Unije u uzorku koja je nastala zbog dampinškog uvoza dotičnog proizvoda.
4.5. Gospodarsko stanje industrije Unije
(90)
U skladu s člankom 3. stavkom 5. osnovne Uredbe, ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je i evaluaciju svih gospodarskih čimbenika i pokazatelja koji su imali utjecaj na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.
(91)
Kako je prethodno objašnjeno u uvodnim izjavama. 7. i 8., uzorkovanje je upotrijebljeno za ispitivanje moguće štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(92)
Za potrebe analize štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je makroekonomske pokazatelje za razmatrano razdoblje analizirala na temelju podataka u vezi sa svim proizvođačima iz Unije koje je dostavila industrija Unije. Komisija je mikroekonomske pokazatelje analizirala na temelju odgovora na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku.
(93)
Za potrebe ovog ispitnog postupka ocijenjeni su sljedeći makroekonomski pokazatelji: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udjel, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga.
(94)
Ocijenjeni su sljedeći mikroekonomski pokazatelji: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.
4.6. Makroekonomski pokazatelji
4.6.1. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(95)
Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta tijekom razmatranog su se razdoblja razvijali kako slijedi:
Tablica 4.
Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
2009.
2010.
2011.
RIP
Proizvodni kapaacitet (1 000 m2)
39 000
44 611
48 511
54 615
Indeks 2009.
100
114
124
140
Obujam proizvodnje (1 000 m2)
17 540
29 245
31 245
21 734
Indeks
100
167
178
124
Iskorištenost kapaciteta
45 %
66 %
64 %
40 %
Indeks
100
146
143
88
Izvor: podnositelj pritužbe i odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku
(96)
Proizvodnja industrije Unije tijekom razmatranog se razdoblja povećala u skladu s potrošnjom. Proizvodnja je dosegnula vrhunac 2011. i zatim se smanjila za 30 % u RIP-u. U svjetlu velikog porasta potrošnje industrija Unije povećala je svoj proizvodni kapacitet za 40 % tijekom razmatranog razdoblja. Iako su razine proizvodnje bile više, stopa iskorištenosti kapaciteta proizvođača iz Unije smanjila se za 5 postotnih bodova jer je industrija Unije bila osjetno povećala svoj proizvodni kapacitet kao odgovor na snažnu potražnju te je tijekom RIP-a iznosila 40 %.
(97)
Iako je industrija Unije povećala svoj kapacitet kao odgovor na povećanu potrošnju, povećanje razine proizvodnje industrije Unije bilo je manje od povećanja potrošnje, a iskorištenost kapaciteta se nakon znatnog povećanja u prve tri godine razmatranog razdoblja tijekom razdoblja ispitnog postupka smanjila, što se podudaralo s povećanjem tržišnog udjela dampinškog uvoza iz dotične zemlje.
4.6.2. Obujam prodaje i tržišni udjel
(98)
Obujam prodaje i tržišni udjel industrije Unije tijekom razmatranog su se razdoblja razvijali kako slijedi:
Tablica 5.
Obujam prodaje i tržišni udjel
2009.
2010.
2011.
RIP
Obujam prodaje (1 000 m2)
17 540
25 568
27 821
19 667
indeks
100
146
159
112
Tržišni udjel
90,2 %
89,7 %
78,9 %
67,7 %
indeks
100
99
87
75
Izvor: Udruženje Staklo za Europu i podnositelj pritužbe
(99)
Tijekom razmatranog razdoblja obujam prodaje industrije Unije povećao se za 12 %. Međutim, u kontekstu povećanja potrošnje u Uniji za 49 %, to se pretvorilo u smanjenje tržišnog udjela industrije Unije s 90,2 % u 2009. na 67,7 % tijekom RIP-a, tj. značajno smanjenje od 25 % tijekom razmatranog razdoblja. Prodaja industrije Unije povećala se značajno manje nego dampinški uvoz iz dotične zemlje. Posljedično, proizvođači iz Unije nisu mogli ostvariti punu korist od povećanja potrošnje, zbog čega se njihov tržišni udjel smanjio tijekom razmatranog razdoblja.
4.6.3. Rast
(100)
Rast industrije Unije odražava se u pokazateljima obujma kao što su proizvodnja, prodaja, a najviše tržišni udjel. Unatoč povećanju potrošnje tijekom analiziranog razdoblja, tržišni udjel proizvođača iz Unije nije rastao u skladu s potrošnjom. Tržišni udjel industrije Unije smanjio se tijekom tog razdoblja usporedno s porastom uvoza. Tijekom istog tog razdoblja tržišni se udjel uvoza iz NRK-a povećao za 366 %. To što industrija Unije nije mogla ostvariti punu korist od rasta tržišta imalo je opći negativan utjecaj na njezino gospodarsko stanje.
4.6.4. Zaposlenost i produktivnost
(101)
Zaposlenost i produktivnost kroz razmatrano su se razdoblje razvijale kako slijedi:
Tablica 6.
Zaposlenost i produktivnost
2009.
2010.
2011.
RIP
Zaposlenost - Ekvivalenti punog radnog vremena (EPRV)
565
792
932
857
indeks
100
140
165
152
Produktivnost (1 000 m2/EPRV)
31
37
34
25
indeks
100
119
108
82
Izvor: podnositelj pritužbe i odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku
(102)
Sveukupno, zaposlenost se između 2009. i RIP-a povećala za 52 %. Međutim, povećanje se tijekom tog razdoblja dogodilo do 2011., kad je zaposlenost dosegla vrhunac od 932 ekvivalenta punog radnog vremena (EPRV), a zatim se smanjila na 857 EPRV-a tijekom RIP-a. Produktivnost je od 2009. do 2011. ostala relativno stabilna. To je djelomično posljedica visoke automatiziranosti proizvodnje istovjetnog proizvoda za koju je dovoljan malen broj osoblja. Međutim, ona se tijekom RIP-a smanjila za 24,4 % u odnosu na 2011. To je bila posljedica smanjenja proizvodnje za oko 30 % u istom razdoblju.
(103)
Stoga je tijekom RIP-a došlo do smanjenja zaposlenosti kao odgovor na kretanje proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji tijekom RIP-a.
4.6.5. Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga
(104)
Sve su dampinške marže značajno iznad razine de minimis. S obzirom na obujam i cijene iz dotične zemlje, utjecaj visine stvarnih marži dampinga na industriju Unije može se smatrati značajnim.
(105)
S obzirom na to da je ovo prvi antidampinški ispitni postupak u vezi s dotičnim proizvodom, oporavak od prethodnog dampinga nije bitna stavka u ocjeni.
4.6.6. Mikroekonomski pokazatelji
(106)
Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 92., mikroekonomski pokazatelji analiziraju se na temelju odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Za većinu proizvođača iz Unije u uzorku 2009. je bila godina kad su izvršili početna ulaganja i započeli s proizvodnjom istovjetnog proizvoda. Stoga je na sve pokazatelje analizirane u nastavku značajno utjecala ova početna faza iz 2009. Kako bi se kretanja prikazala bez narušavajućeg utjecaja početne faze trgovačkih društava u uzorku, i indeksi su prikazani počevši od 2010.
4.6.7. Cijene i čimbenici koji utječu na cijene
(107)
Prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku naplaćene nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:
Tablica 7.
Prosječne prodajne cijene u Uniji
2009.
2010.
2011.
RIP
Prosječna jedinična prodajna cijena na tržištu Unije (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Indeks 2009.
100
85
84
77
Indeks 2010.
117
100
98
90
Jedinični trošak proizvodnje (EUR/m2)
13,00
8,34
8,42
9,30
Indeks 2009.
100
64
65
72
Indeks 2010.
156
100
101
112
Izvor: Odgovori proizvođača iz Unije na upitnik
(108)
Jedinične prodajne cijene stalno su opadale tijekom razmatranog razdoblja, ali je smanjenje cijena bilo posebno izraženo tijekom RIP-a kad su se cijene smanjile za 7,9 % u usporedbi s 2011., za 9,5 % u usporedbi s 2010. i za 23 % u usporedbi s 2009.
(109)
Unatoč velikoj razlici između prosječne jedinične prodajne cijene industrije Unije i kineskih uvoznih cijena, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 89., stvarno sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka na temelju usporedbe po vrstama proizvoda bilo je znatno manje, tj. između 10,6 % i 26,7 %.
(110)
Jedinični trošak proizvodnje povećao se za više od 10 % između 2011. i RIP-a, a između 2010. i 2011. ostao je relativno stabilan. Trošak proizvodnje općenito je pratio kretanje prodajne cijene u razdoblju između 2009. i RIP-a. Povećanje jediničnog troška proizvodnje bilo je posljedica smanjenja obujma proizvodnje, dok se ukupni trošak proizvodnje zapravo smanjio između 2011. i RIP-a.
4.6.8. Troškovi rada
(111)
Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:
Tablica 8.
Prosječni trošak rada po zaposleniku
2009.
2010.
2011.
RIP
Prosječni troškovi po zaposleniku (EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Indeks 2009.
100
98
107
112
Indeks 2010.
102
100
109
114
Izvor: Odgovori proizvođača iz Unije na upitnik
(112)
Između 2009. i RIP-a prosječni troškovi rada po zaposleniku stalno su se povećavali, i to ukupno za 12 %. Međutim, glavno povećanje dogodilo se između 2011. i RIP-a, tj. za 4,8 %. Ukupno povećanje troškova rada može se djelomično objasniti inflacijom i troškovima otpuštanja radnika koji su nastali za neke proizvođače iz Unije u vezi sa smanjenjem industrije između 2011. i RIP-a.
4.6.9. Zalihe
(113)
Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:
Tablica 9.
Zalihe
2009.
2010.
2011.
RIP
Završne zalihe (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Indeks 2009.
100
122
108
115
Indeks 2010.
82
100
88
95
Izvor: Odgovori proizvođača iz Unije na upitnik
(114)
Zalihe su se povećale za 7,3 % između 2011. i RIP-a i za 15 % između 2009. i RIP-a, dok su se između 2010. i 2011. smanjile za 11,6 %.
(115)
U ispitnom se postupku pokazalo da bi, s obzirom na smanjenje prodaje i u pogledu obujma i u pogledu vrijednosti, proizvođači iz Unije držali ograničene zalihe istovjetnog proizvoda. Stoga je povećanje zaliha istovjetnog proizvoda tijekom razmatranog razdoblja bitan pokazatelj za utvrđivanje je li industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu.
4.6.10. Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
(116)
Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razmatranog su se razdoblja razvijali kako slijedi:
Tablica 10.
Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja
2009.
2010.
2011.
RIP
Profitabilnost
-20,3 %
8,3 %
8,2 %
-14,5 %
Indeks 2009.
100
241
240
129
Indeks 2010.
- 244
100
99
- 174
Novčani tok (1 000 EUR)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Indeks 2009.
100
337
355
229
Indeks 2010.
-73
100
113
21
Ulaganja (1 000 EUR)
46 087
18 230
7 633
10 712
Indeks 2009.
100
40
17
23
Indeks 2010.
253
100
42
59
Povrat ulaganja
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Indeks 2009.
100
339
393
66
Indeks 2010.
-72
100
139
- 120
Izvor: odgovori proizvođača iz Unije na upitnik
(117)
Profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku utvrđena je izražavanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje.
(118)
Većina je proizvođača iz Unije u uzorku 2009. ostvarila gubitke koji su, kako je prethodno objašnjeno, najvećim dijelom posljedica toga što su ti proizvođači u to vrijeme započeli s proizvodnjom istovjetnog proizvoda. Već 2010. prosječna je dobit iznosila 8,31 %. Nakon toga se profitabilnost blago smanjila 2011. kad se obujam dampinškog uvoza počeo povećavati. Konačno, industrija je tijekom RIP-a pretrpjela znatne gubitke, tj. pad od 276,6 % u usporedbi s 2011.
(119)
Kretanje neto novčanog toka, koji predstavlja sposobnost proizvođača iz Unije u uzorku da sami financiraju svoje djelatnosti, pretrpjelo je oštar pad od 81 % između 2011. i RIP-a. Postupno se povećavalo od 2010., i ukupno se povećalo tijekom razmatranog razdoblja.
(120)
Povrat ulaganja izražen je kao dobit u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja.
(121)
Iz prethodne se tablice vidi da su se, nakon početne faze 2009. kad je industrija izvršila velika ulaganja u istovjetni proizvod, ulaganja stalno smanjivala između 2009. i 2011. i zatim se povećala u RIP-u. Međutim, ulaganja su u RIP-u ostala na niskoj razini u usporedbi s razinama iz 2009. Ulaganja izvršena u RIP-u uglavnom su bila u vezi s istraživanjem i razvojem, kao i s unaprjeđenjem i održavanjem proizvodne tehnologije i proizvodnog procesa kako bi se povećala učinkovitost. Posebno, industrija je uložila u nove vrste proizvoda koje se tijekom tog razdoblja nisu uvozile iz NRK-a i za koje je potrebno istraživanje i inovativnost.
(122)
Za usporedbu, povrat ulaganja smanjio se za 34 % između 2009. i 2012. Međutim, stalno se povećavao prije RIP-a, tj. povećao se za 293 % između 2009. i 2011., a tijekom RIP-a se smanjio za 186 % u usporedbi s 2011.
(123)
U pogledu sposobnosti prikupljanja kapitala utvrđeno je da je postojalo stalno smanjivanje sposobnosti industrije Unije za ostvarivanje novčane dobiti za istovjetni proizvod i, posljedično, slabljenje financijskog stanja industrije Unije.
4.7. Zaključak o šteti
(124)
Analizom stanja industrije Unije pokazalo se očito negativno kretanje većine pokazatelja štete. U kontekstu općenito povećane potrošnje ukupna se proizvodnja povećala u razmatranom razdoblju. Iako se povećao obujam prodaje, tržišni udjel industrije Unije u RIP-u se smanjio u svjetlu više stope povećanja potrošnje tijekom razmatranog razdoblja. Prosječna prodajna cijena oštro je pala tijekom razmatranog razdoblja, što je imalo negativan utjecaj na sve pokazatelje financijskih rezultata kao što su profitabilnost, novčani tok, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.
(125)
Tijekom razmatranog radoblja ukupni se obujam prodaje industrije Unije povećao. Međutim, povećanje obujma prodaje industrije Unije pratilo je značajno smanjenje prosječne prodajne cijene, kao i smanjenje tržišnog udjela industrije Unije.
(126)
S obzirom na prethodno navedeno, ispitnim je postupkom osobito potvrđeno da su prodajne cijene industrije Unije niže od njezinih troškova proizvodnje, što ima negativan utjecaj na profitabilnost industrije Unije, koja je tijekom RIP-a dosegnula značajne negativne razine.
(127)
Međutim, kretanje kapaciteta bilo je pozitivno između 2009 i RIP-a. Osim toga, iako su se ulaganja smanjila u razdoblju između 2009. i RIP-a, ona su između 2011. i RIP-a porasla. To je posljedica toga što su, kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi 121., trgovačka društva u uzorku nastavila ulagati u istovjetni proizvod i to tako da su se, između ostalog, usredotočila na vrste proizvoda u tržišnim nišama gdje još nema izvoza tih vrsta proizvoda iz dotične zemlje i za koje je potrebno istraživanje i inovativnost. U isto vrijeme, očito je da industrija Unije treba moći proizvoditi i prodavati velik obujam osnovnih vrsta proizvoda (koje su trenutačno konkurencija dampinškom uvozu iz NRK-a) kako bi smanjila fiksne troškove i postigla ekonomiju razmjera.
(128)
Posljedično, može se zaključiti da industrija Unije nije samo pretrpjela materijalnu štetu tijekom RIP-a, nego je i aktivno pokušavala smanjiti svoju izloženost dampinškom uvozu dotičnog proizvoda razvijanjem inovativnih proizvoda koji se još ne uvoze iz dotične zemlje.
(129)
U svjetlu prethodno navedenog privremeno se zaključuje da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. osnovne Uredbe.
5. UZROČNOST
(130)
U skladu s člankom 3. stavcima 6. i 7. osnovne Uredbe ispitano je je li dampinški uvoz iz dotične zemlje prouzročio štetu industriji Unije u mjeri koja se može smatrati materijalnom. Ispitani su i ostali poznati čimbenici osim dampinškog uvoza, koji su istovremeno mogli nanositi štetu industriji Unije, kako bi se osiguralo da se moguća šteta prouzročena tim ostalih čimbenicima ne pripiše dampinškom uvozu.
5.1. Učinak dampinškog uvoza
(131)
Ispitnim se postupkom pokazalo da se dampinški uvoz dramatično povećao tijekom razmatranog razdoblja, zbog čega se obujam dampinškog uvoza znatno povećao za 596 %, a njegov tržišni udjel za 366 %. Stoga se potvrđuje da su se obujam uvoza i tržišni udjel dotičnog proizvoda dramatično povećali tijekom razmatranog razdoblja. Postoji jasna podudarnost u razdoblju između rastućeg obujma dampinškog uvoza i gubitka tržišnog udjela industrije Unije. Ispitnim postupkom utvrđeno je i da je, kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 89., dampinški uvoz snižavao cijene industrije Unije tijekom RIP-a.
(132)
Ispitnim se postupkom pokazalo da su se cijene dampinškog uvoza smanjile za 27,2 % tijekom razmatranog proizvoda što je dovelo do viših marža sniženja cijena. U svjetlu tog velikog pritiska na cijene, industrija Unije uložila je značajne napore da smanji svoje troškove proizvodnje. Unatoč tim naporima, zbog iznimno niskih razina kineskih uvoznih cijena industrija Unije bila je prisiljena dodatno sniziti svoju prodajnu cijenu na neprofitabilne razine. Stoga se profitabilnost industrije Unije dramatično smanjila tijekom razmatranog razdoblja i pokazivala gubitke tijekom RIP-a.
(133)
Na temelju prethodno navedenog, privremeno se zaključuje da je prisutnost dampinškog uvoza i ogroman porast njihova tržišnog udjela po cijenama koje su stalno snižavale cijene industrije Unije imala presudnu ulogu u materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije
5.2. Učinak drugih čimbenika
5.2.1. Uvoz iz trećih zemalja
(134)
Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog se razdoblja razvijao kako slijedi:
Tablica 11.
Uvoz iz trećih zemalja (1 000 m2)
2009.
2010.
2011.
RIP
Obujam (m2)
700
886
1 287
1 023
Indeks
100
127
184
146
Tržišni udjel
3,6 %
3,1 %
3,7 %
3,5 %
Indeks
100
86
101
98
Prosječna cijena EUR/m2
10,50
10,09
9,60
8,40
Indeks
100
96
91
80
Izvor: Udruženje Staklo za Europu i pritužba
(135)
Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja povećao se za 46 % u skladu s povećanjem potrošnje u Uniji. Tržišni udjel tog uvoza blago se smanjio tijekom RIP-a u usporedbi s 2011. (3,5 %), ali sveukupno je ostao stabilan tijekom razmatranog razdoblja. Turska je drugi najveći izvoznik nakon NRK-a, a Indija treći.
(136)
Dostupni podaci u vezi s uvozom iz svih trećih zemalja pokazuju da je prosječna uvozna cijena viša od prosječne kineske uvozne cijene. To vrijedi i za jediničnu cijenu pojedinih vrsta dotičnog proizvoda. S druge strane, prosječna uvozna cijena trećih zemalja bila je slična prosječnoj cijeni industrije Unije ili viša.
(137)
Na temelju toga, a posebno s obzirom na obujam i tržišni udjel uvoza iz trećih zemalja, kao i na razine cijena trećih zemalja, može se privremeno zaključiti da uvoz iz trećih zemalja nije mogao prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
5.2.2. Izvozni rezultati industrije Unije
(138)
Obujam izvoza proizvođača iz Unije u uzorku razvijao se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:
Tablica 12.
Izvozni rezultati proizvođača iz Unije u uzorku
2009.
2010.
2011.
RIP
Vrijednost izvozne prodaje (1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Indeks
100
103
142
36
Obujam izvozne prodaje (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Indeks
100
117
185
52
Prosječna cijena (EUR/m2)
13,22
11,56
10,12
9,21
Indeks
100
87
77
70
Izvor: odgovori proizvođača iz Unije na upitnik
(139)
Izvozna prodaja proizvođača iz Unije u uzorku povećala se između 2009. i 2011., ali je naglo pala u RIP-u za 74 % u vrijednosti i 71,9 % u obujmu. Na temelju odgovora kineskih izvoznika u uzorku, to je najvjerojatnije posljedica vrlo niskih cijena kineskog izvoza u glavne destinacije izvoza industrije Unije (tj. SAD i Kanadu).
(140)
Izvozna prodaja proizvođača iz Unije u uzorku činila je 20 % njihove ukupne prodaje u obujmu u 2009. (u početnoj fazi), a tijekom 2010. 11 %. i tijekom vrhunca 2011. godine samo 14 %. Daljnje smanjenje na 5 % dogodilo se 2012. kad je počela konkurirati jeftinom kineskom izvozu u glavne destinacije u trećim zemljama. Posljedično, s obzirom na to da je tržište Unije glavno tržište za industriju Unije, a i zato što je solarno staklo relativno teško i krhko, zbog čega prilikom njegova prijevoza na udaljene destinacije nastaju dodatni troškovi (zbog lomljenja i prohrđavanja), u ovoj se fazi ne može zaključiti da lošiji izvozni rezultati proizvođača iz Unije u uzorku prekidaju uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
5.2.3. Razvoj potrošnje
(141)
Kako je prethodno navedeno, potrošnja u Uniji povećala se između 2009. i RIP-a za 49 %. Vrhunac je dosegnula 2011., kad se u usporedbi s 2009. povećala za 81 %. Međutim, industrija Unije nije mogla ostvariti korist od tog povećanja potrošnje. Njezin tržišni udjel stalno se smanjivao tijekom razmatranog razdoblja te je u razdoblju ispitnog postupka u usporedbi s 2009. pao za 25 % (- 14,1 % u usporedbi s 2011.). Suprotno tome, kineski tržišni udjel drastično se povećavao, čak i kad se potrošnja smanjila između 2011. i RIP-a, što je dovelo do povećanja od 64,8 % između 2011. i RIP-a i ukupnog povećanja od 366 % tijekom cijelog tog razdoblja. Povećanje kineskog uvoza iznosilo je golemih 596 % tijekom razmatranog razdoblja.
(142)
Kako se potrošnja u Uniji povećavala tijekom razmatranog razdoblja, njezin razvoj bio je takav da je pojačao uzročno-posljedičnu vezu između rastućeg dampinškog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije, a nije sam po sebi uzrok štete industriji Unije. Uz to, čak i u RIP-u kad se potrošnja smanjila, tržišni udjel kineskog dampinškog uvoza i dalje se mogao povećavati na štetu industrije Unije. Stoga se može privremeno zaključiti da smanjenje potrošnje u RIP-u nije moglo prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
5.2.4. Kretanja u vezi sa solarnim modulima
(143)
Prema podacima dostupnima Komisiji, oko 80 - 85 % prodaje solarnog stakla izvrši se proizvođačima solarnih modula (fotonaponski moduli od kristalnog silicija i tankoslojni fotonaponski moduli), a oko 15 - 20 % prodaje izvrši se proizvođačima ravnih pločastih solarnih toplinskih kolektora koji služe za grijanje vode. Posljedično, opažena kretanja u vezi sa solarnim modulima imaju važan utjecaj na potrošnju solarnog stakla. Potrošnja solarnih modula stalno se povećavala tijekom tog istog razdoblja, tj. od 2009. do 2012., a čak iako se potrošnja smanjila 2012., razina potrošnje ostala je 221 % viša nego 2009. i 44 % viša nego 2010. (5) Uz to, utvrđeno je da, dok su potražnju za modulima u Uniji na početku stvarale poticajne cijene (feed-in-tariffs, „FIT”), nije se moglo zaključiti da su smanjenja FIT-a (na kraju 2011. i početku 2012.) prekinula uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štete (6). To je posljedica relativno visoke potražnje za solarnim modulima tijekom istog razdoblja od 2009. do 2012.
(144)
Posljedično, razina potrošnje solarnih modula, kao posljedica potražnje za solarnim staklom, ostala je visoka tijekom razmatranog razdoblja. Njezino blago smanjenje u 2012. ne može se samo po sebi smatrati čimbenikom koji bi prekinuo utvrđenu uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz NRK-a i materijalne štete industriji Unije.
5.2.5. Zaključak
(145)
Ispitnim je postupkom utvrđena uzročno-posljedična veza između materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije i dampinškog uvoza iz NRK-a. Ostali mogući uzroci štete, kao što su uvoz iz ostalih trećih zemalja, potrošnja i tržišno stanje nekih njihovih korisnika kao solarnih modula analizirani su i za ni jedan od tih uzroka, analiziran pojedinačno i skupno, nije utvrđeno da je takve prirode da bi prekinuo utvrđenu uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz NRK-a i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(146)
Na temelju prethodne analize, u kojoj su odgovarajuće razlikovani i razdvojeni učinci svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnih učinaka dampinškog uvoza, privremeno se zaključuje da je dampinški uvoz iz dotične zemlje prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u smislu članka 3. stavka 6. osnovne Uredbe.
6. INTERES UNIJE
(147)
U skladu s člankom 21. osnovne Uredbe, Komisija je ispitala postoje li, unatoč privremenom zaključku o štetnom dampingu, uvjerljivi razlozi na temelju kojih bi se zaključilo da u ovom konkretnom slučaju donošenje mjera nije u interesu Unije. Analiza interesa Unije temeljila se na uzimanju u obzir svih različitih uključenih interesa, uključujući interese industrije Unije, uvoznika, dobavljača sirovina i korisnika dotičnog proizvoda.
6.1. Interes industrije Unije
(148)
Industrija Unije u RIP-u je izravno zapošljavala oko 860 ljudi u proizvodnji i prodaji istovjetnog proizvoda. Ispitnim je postupkom utvrđeno da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu koju je prouzročio dampinški uvoz iz dotične zemlje tijekom razdoblja ispitnog postupka. Neki proizvođači iz Unije već su bili prisiljeni zatvoriti svoje proizvodne pogone, dok su neki drugi morali proglasiti stečaj. U nedostatku mjera, čini se da je daljnje pogoršanje gospodarskog stanja industrije Unije vrlo vjerojatno.
(149)
Očekuje se da će se uvođenjem antidampinških pristojbi vratiti pošteni uvjeti trgovine na tržištu Unije i omogućiti industriji Unije da cijene istovjetnog proizvoda uskladi kako bi odražavali troškove proizvodnje i na taj način poveća svoju profitabilnost. Može se očekivati i da bi uvođenje mjera omogućilo industriji Unije da vrati barem dio svojeg tržišnog udjela koji je izgubila tijekom razmatranog razdoblja i imalo pozitivni utjecaj na njezino opće financijsko stanje. Nadalje, industrija Unije trebala bi imati bolji pristup kapitalu i dalje ulagati u istraživanje, razvoj i inovacije na tržištu solarnog stakla. Konačno, vjerojatno je da bi proizvođači iz Unije koji su bili prisiljeni obustaviti proizvodnju kao rezultat pritiska kineskog dampinškog uvoza mogli ponovno pokrenuti svoje poslovanje. Općenito, na taj bi se način osigurala postojeća radna mjesta, a i bilo bi razumno očekivati daljnje proširenje proizvodnje i povećanje zaposlenosti.
(150)
Ne uvedu li se mjere, očekivat će se daljnji gubici tržišnog udjela i daljnje pogoršanje profitabilnosti industrije Unije. To ne bi bilo održivo u kratkom ili srednjem roku. Posljedično, uz velik broj proizvođača iz Unije koji su već istisnuti s tržišta, i drugi bi proizvođači morali proglasiti stečaj, što bi u kratkom ili srednjem roku vjerojatno dovelo do nestanka industrije Unije i u skladu s time imalo značajan utjecaj na postojeća radna mjesta.
(151)
Stoga se privremeno zaključuje da bi uvođenje antidampinških pristojbi bilo u interesu industrije Unije.
6.2. Interes nepovezanih uvoznika i trgovaca
(152)
Većinu poslovne djelatnosti dvaju uvoznika koji surađuju činilo je trgovanje dotičnim proizvodom. Oba su uvoznika imala su raznolike izvore dotičnog proizvoda, tj. nisu ga nabavljali samo iz NRK-a, nego i iz Unije i trećih zemalja.
(153)
Tvrdilo se da će uvođenje mjera na dotični proizvod imati negativan utjecaj na poslovnu djelatnost tih uvoznika. Kao prvo, rezultat uvođenja pristojbi ne bi trebao biti potpuno ukidanje cjelokupnog uvoza iz NRK-a. Kao drugo, iako se može očekivati da će uvođenje mjera imati negativan učinak na financijsko stanje uvoznika koji uvoze isključivo ili većinom iz NRK-a, s obzirom na mogućnost nabavljanja proizvoda iz trećih zemalja, može se očekivati da će uvoznici biti fleksibilni i promijeniti svoje izvore opskrbe budu li to smatrali potrebnim.
(154)
Stoga se privremeno zaključuje da bi uvođenje mjera na predloženoj razini moglo imati određeni negativan utjecaj na stanje nepovezanih uvoznika dotičnog proizvoda, ali da bi taj utjecaj umanjila činjenica da se uvoznici i trgovci mogu koristiti drugim izvorima opskrbe i iz trećih zemalja i iz industrije Unije, koja ima kapacitet da poveća svoju proizvodnju, a taj utjecaj ni u kojem slučaju ne bi bio veći od pozitivnog utjecaja na ostale strane.
6.3. Interes dobavljača sirovina
(155)
U ispitnom postupku nije surađivao ni jedan dobavljač sirovina. U izostanku podataka od takvih dobavljača nije bilo dokaza da bi uvođenje mjera bilo protivno interesu tih strana.
6.4. Interes korisnika
(156)
Svi korisnici koji su odgovorili proizvođači su solarnih modula i/ili toplinskih kolektora. Tri korisnika čvrsto podupiru uvođenje antidampinških pristojbi tvrdeći da industrija Unije proizvodi solarno staklo veće kvalitete kakvu kineska trgovačka društva ne nude uvijek. Suprotno tome, druga tri korisnika protivila su se uvođenju antidampinških mjera. Ti korisnici očekuju da bi uvođenje antidampinških pristojbi imalo negativan utjecaj na njihovo poslovanje. Očekuju da ne bi mogli prenijeti povećanje cijena na krajnje korisnike s obzirom na teško stanje industrije solarnih modula.
(157)
Prema podacima koje su dostavili korisnici, solarno staklo čini tek oko 6 - 8 % ukupnih troškova solarnih modula. Stoga solarno staklo čini tek ograničen dio troškova i konačne vrijednosti fotonaponskih modula. Uz to, može se procijeniti da bi, uvedu li se antidampinške pristojbe na solarno staklo uvezeno iz NRK-a, utjecaj na ukupne troškove solarnih modula trebao biti manji od 1 %. To je uglavnom posljedica činjenice da korisnici koji surađuju kupuju značajne količine solarnog stakla od proizvođača iz Unije. U skladu s time, iako će moguće uvođenje antidampinških pristojbi vrlo vjerojatno blago povećati ulazne cijene solarnih modula, one ne bi trebale imati značajan negativni utjecaj na troškove i konačne cijene industrije solarnih modula u Uniji.
(158)
Uz to, neki korisnici već imaju druge izvore opskrbe poput Turske i Indije, na koje uvođenje antidampinških pristojbi ne bi imalo negativan utjecaj. I ostali se korisnici mogu se prebaciti na druge izvore opskrbe, bile to treće zemlje ili industrija Unije.
(159)
S obzirom na prethodno navedeno, tvrdnje protiv uvođenja mjera koje su uložili neki od korisnika privremeno se odbacuju.
6.5. Aspekti konkurentnosti
(160)
Jedan je uvoznik tvrdio da, s obzirom na to da su neki proizvođači iz Unije sudjelovali u svjetskom kartelu ravnog stakla (koje obuhvaća solarno staklo) i da ih je Europska komisija kaznila 2007., oni se sada koriste antidampinškim alatom kako bi nadoknadili gubitke koje su pretrpjeli zbog kazni za kartel i gubitka tržišnog udjela u Uniji. Uz to, kad bi se pristup tržištu Unije ograničio putem antidampinških pristojbi, postojali bi jači poticaji za proizvođače iz Unije da postanu dio kartela ili nekog drugog ponašanja kojim se narušava tržišno natjecanje u vezi s proizvodima koji u Uniji imaju manju iskoristivost obujma, kao što su proizvodi za uređenje doma.
(161)
Ti se argumenti privremeno odbacuju. Kao prvo, taj je kartel prestao djelovati najkasnije 2007. Stoga prethodni učinci kartela nisu imali utjecaja na industriju tijekom razmatranog razdoblja. Kao drugo, kartel nije utjecao ni na jednog od proizvođača iz Unije u uzorku, kao ni na većinu trenutačnih proizvođača iz Unije s najvećim obujmom prodaje. Kao treće, ne očekuje se da moguće uvođenje antidampinških pristojbi ima ikakav utjecaj na konkuretno ponašanje industrije Unije s obzirom na to da, s jedne strane, neće promijeniti strukturu tržišta Unije, a s druge strane, trgovačka društva imaju općenitu dužnost postupati u skladu s primjenjivim pravilima Unije i nacionalnim pravilima o konkurenciji, neovisno o tome uvedu li se pristojbe ili ne.
(162)
Jedan je uvoznik tvrdio i da bi uvođenje pristojbi imalo negativan utjecaj na tržište Unije za antirefklesivne premaze za solarno staklo. Na tom tržištu, koje je taj uvoznik smatrao povezanim tržištem, navodno prevladavaju proizvođači iz Unije i uvođenjem mjera ojačao bi se taj njihov položaj na štetu drugih konkurentnih pružatelja antirefleksnog premaza. Nadalje, tvrdilo se da uvoznici imaju poteškoća s dobivanjem narudžbi od proizvođača iz Unije ili s dostavom tih narudžbi unutar razumnog roka i po razumnim cijenama.
(163)
Kao prvo, tržište antirefleksnim premazom dio je ispitnog postupka, a ne povezano tržište. Ispitnim se postupkom pokazalo da proizvođači iz Unije zaista konkuriraju u toj niši tržišta unatoč tome što naplaćuju relativno više cijene, i to zahvaljujući nižoj kvaliteti premazanog solarnog stakla uvezenog iz NRK-a. Međutim, nisu dostavljeni nikakvi dokazi da industrija Unije ne bi mogla zadovoljiti moguću veću potražnju za solarnim staklom s antirefleksnim premazom. Posljedično, u ovoj se fazi taj argument odbacuje. U pogledu tvrdnji da su proizvođači iz Unije odbijali izdavati narudžbe ili dostaviti ih u roku po razumnim cijenama, o svakom proizvođaču u potpunosti ovisi izbor strategije poslovanja sve dok neki proizvođač ili više proizvođača nemaju samostalnu ili zajedničku prevlast na relevantnom tržištu. Na tržištu Unije postoji dostatna razina konkurentnosti za mijenjanje i/ili proširivanje izbora dobavljača. Stoga se i ovaj argument privremeno odbacuje.
6.6. Zaključak o interesu Unije
(164)
S obzirom na prethodno navedeno, privremeno je zaključeno da, na temelju uzimanja u obzir svih različitih uključenih interesa, uključujući interese industrije Unije, uvoznika i korisnika, ne postoje uvjerljivi razlozi protiv uvođenja privremenih mjera na uvoz solarnog stakla podrijetlom iz NRK-a.
7. PRIVREMENE ANTIDAMPINŠKE MJERE
(165)
U pogledu zaključaka donesenih u vezi s dampingom, štetom, uzročnosti i interesom Unije, treba uvesti privremene mjere kako bi se spriječilo da dampinški uvoz i dalje nanosi štetu industriji Unije.
7.1. Razina uklanjanja štete
(166)
Za potrebe utvrđivanja razine tih mjera, u obzir su uzete utvrđene dampinške marže i iznos pristojbe potreban za uklanjanje štete koju trpi industrija Unije, a da utvrđene dampinške marže nisu premašene.
(167)
Pri izračunu iznosa pristojbe koji je potreban za uklanjanje utjecaja štetnog dampinga smatralo se da bi se svim mjerama trebalo omogućiti industriji Unije da pokrije svoje troškove proizvodnje i postigne dobit prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji kakvu bi razumno mogla postići industrija te vrste u tom sektoru pod uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, tj. u izostanku dampinškog uvoza. Profitna marža od 8,3 % prometa smatra se odgovarajućim minimumom koji je industrija Unije mogla očekivati da postigne u izostanku štetnog dampinga. Ta se profitna marža temelji na prosječnoj dobiti koju su ostvarili proizvođači iz Unije u uzorku tijekom 2010., kad je uvoz dotičnog proizvoda još bio nizak zbog čega nije mogao narušiti uobičajene uvjete tržišnog natjecanja.
(168)
Na temelju toga izračunana je neštetna cijena istovjetnog proizvoda za industriju Unije. Neštetna cijena dobivena je zbrajanjem prethodno navedene profitne marže od 8,3 % i troška proizvodnje proizvođača iz Unije u uzorku tijekom RIP-a.
(169)
Potrebno povećanje cijene zatim je utvrđeno na temelju usporedbe ponderirane prosječne uvozne cijene proizvođača izvoznika koji surađuju iz NRK-a u uzorku, kako je utvrđena za izračun sniženja cijena, s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji su na tržištu Unije prodavali proizvođači iz Unije u uzorku tijekom RIP-a. Sve razlike proizašle iz te usporedbe izražene su kao postotak ponderirane prosječne uvozne vrijednosti CIF.
7.2. Privremene mjere
(170)
U svjetlu prethodno navedenog i u skladu s člankom 7. stavkom 2. osnovne Uredbe, treba uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz solarnog stakla podrijetlom iz NRK-a na razini dampinga ili marži štete, ovisno o tome koja je niža, u skladu s pravilom niže pristojbe.
(171)
Na temelju prethodno navedenog, antidampinške stope pristojbe utvrđene su usporedbom marži uklanjanja štete i dampinških marži. Slijedom toga, privremene stope antidampinške pristojbe, izražene na razini cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Trgovačko društvo
Dampinška marža
Marža štete
Privremena antidampinška pristojba
Grupacija Xinyi
74,0 %
39,3 %
39,3 %
Grupacija Hehe
75,3 %
32,3 %
32,3 %
Grupacija Flat Glass
86,2 %
42,1 %
42,1 %
Henan Yuhua
31,9 %
17,1 %
17,1 %
Ostala trgovačka društva koja surađuju
79,8 %
38,4 %
38,4 %
Sva ostala trgovačka društva
86,2 %
42,1 %
42,1 %
(172)
Stope antidampinške pristojbe za pojedina trgovačka društva utvrđene u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza trenutnog ispitnog postupka. One stoga odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih trgovačkih društava. Te stope pristojbe (za razliku od pristojbe na razini zemlje koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”) stoga se primjenjuju isključivo na uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz dotičnih zemalja koji proizvode ta trgovačka društva, odnosno navedeni određeni pravni subjekti. Uvezeni dotični proizvod koji proizvodi bilo koje trgovačko društvo koje nije posebno navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s onima koji su posebno navedeni, ne mogu ostvarivati pogodnosti od te stope i podliježu stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”. Zbog visoke razine suradnje od proizvođača izvoznika (iznad 80 %, vidi uvodnu izjavu 15.) ova stopa pristojbe temelji se na najvišoj individualnoj marži štete utvrđenoj za proizvođače izvoznike u uzorku. Pristojba primjenjiva na „ostala trgovačka društva koja surađuju” temelji se na ponderiranom prosjeku izvoznika u uzorku i primjenjuje se za sva trgovačka društva koja surađuju, a nisu u uzorku (osim za trgovačko društvo Henan Yuhua koje podliježe utvrđenoj individualnoj pristojbi na temelju zahtjeva za individualno ispitivanje (vidi uvodnu izjavu 48.).
(173)
Sve tvrdnje kojima se zahtijeva primjena tih stopa antidampinških pristojba za pojedina trgovačka društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) treba uputiti Komisiji (7) sa svim bitnim podacima, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, na primjer, tom promjenom naziva ili promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, Uredba će se u skladu s tim izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava koja imaju koristi od individualnih stopa pristojbi.
7.3. Završne odredbe
(174)
U interesu dobrog upravljanja, trebalo bi odrediti razdoblje unutar kojeg zainteresirane strane koje su se javile unutar roka određenog u obavijesti o pokretanju postupka mogu iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu. Nalazi u vezi s uvođenjem privremenih pristojbi privremeni su i mogu se izmijeniti u konačnoj fazi ispitnog postupka. Nadalje, treba navesti da su nalazi u vezi s uvođenjem pristojbi doneseni za potrebe ove Uredbe privremeni i da će ih možda trebati ponovno razmatrati za potrebe konačnih mjera,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se privremena antidampinška pristojba na uvoz solarnog stakla koje se sastoji od kaljenog natrij-kalcijevog stakla, udjela željeza nižeg od 300 ppm, sunčeve propusnosti veće od 88 % (mjereno u skladu sa spektrom zračenja AM 1,5 od 300 do 2 500 nm), toplinskog otpora do 250 °C (mjereno u skladu s normom EN 12150), otpornosti na toplinske šokove od Δ 50 K (mjereno u skladu s normom EN 12150) i mehaničke čvrstoće od 90 N//mm2 ili veće (mjereno u skladu s normom EN 1288-3) podrijetlom iz Narodne Republike Kine, koje je trenutačno obuhvaćeno oznakom KN ex 7007 19 80 (oznaka TARIC 7007198010).
2. Stope privremene antidampinške pristojbe, koje se primjenjuju na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode niže navedena trgovačka društva jesu sljedeće:
Trgovačko društvo
Privremena antidampinška pristojba
Dodatna oznaka TARIC
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
39,3 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd;
32,3 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
42,1 %
B945
Henan Yuhua New Material Co. Ltd
17,1 %
B946
Ostala trgovačka društva koja surađuju s popisa iz Priloga I.
38,4 %
Sva ostala trgovačka društva
42,1 %
B999
3. Primjena pojedinačnih stopa pristojbi za trgovačka društva iz stavka 2. uvjetuje se predočenjem carinskim tijelima država članica valjanog računa koji je u skladu sa zahtjevima iz Priloga II. U slučaju da se takav račun ne predoči, primjenjuje se pristojba koja se primjenjuje na sva ostala trgovačka društva.
4. Puštanje u slobodan promet u Uniji proizvoda iz stavka 1. podliježe dostavi osiguranja na iznos jednak iznosu privremene pristojbe.
5. Ako nije drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinama.
Članak 2.
1. Ne dovodeći u pitanje članak 20. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009, zainteresirane strane mogu zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je donesena ova Uredba, iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti da ih usmeno sasluša Komisija i/ili službenik za rasprave Glavne uprave za trgovinu u roku od jednog mjeseca od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.
2. Prema članku 21. stavku 4. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, dotične strane mogu dati komentare na primjenu ove Uredbe u roku od jednog mjeseca od datuma njezina stupanja na snagu.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 1. ove Uredbe primjenjuje se u razdoblju od šest mjeseci.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 26. studenoga 2013.