EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSENr. 1093/2012/EU
af 21. november 2012
om borgernes Europaår (2013)
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 21, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Unionen er grundlagt på de udelelige og universelle værdier: menneskets værdighed, frihed, lighed og solidaritet og den bygger på demokrati- og retsstatsprincippet. Disse principper er grundlæggende for medlemsstaterne i samfund, hvor pluralisme, ikke-forskelsbehandling, tolerance, retssikkerhed, solidaritet og ligestilling mellem kvinder og mænd holdes i hævd. Enhver unionsborger nyder og bør nyde de rettigheder, der er fastsat i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.
(2)
Med Maastrichttraktaten indførtes i 1993 begrebet »unionsborger«. Med Amsterdamtraktaten fra 1999 og Lissabontraktaten fra 2009 blev de rettigheder, der er knyttet til unionsborgerskabet, yderligere styrket. 2013 er 20-årsjubilæet for unionsborgerskabets indførelse. Lissabontraktatens artikel 1, nr. 12), og artikel 2, nr. 34), (nu artikel 9 i TEU og artikel 20 i TEUF) fastsætter, at enhver, der har statsborgerskab i en medlemsstat, har unionsborgerskab, at unionsborgerskabet er et supplement til det nationale statsborgerskab og ikke træder i stedet for dette, og at unionsborgere har de rettigheder og er underlagt de pligter, der er indeholdt i traktaterne. Lissabontraktatens artikel 2, nr. 35), (nu artikel 21 i TEUF) fastsætter unionsborgernes ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område.
(3)
Stockholmprogrammet - Et åbent og sikkert Europa i borgernes tjeneste og til deres beskyttelse (3) - sætter borgeren i centrum for Unionens politik inden for området frihed, sikkerhed og retfærdighed. Programmets tiltag er koncentreret om at »opbygge borgernes Europa«, herunder ved at fremme borgernes rettigheder, særligt retten til fri bevægelighed og de rettigheder, der gør det muligt for unionsborgerne at tage aktiv del i Unionens demokratiske proces.
(4)
I sin beslutning af 15. december 2010 om grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union (2009) - effektiv gennemførelse efter Lissabontraktatens ikrafttræden (4) opfordrede Europa-Parlamentet Kommissionen til at gøre 2013 til et borgernes Europaår for at sætte skub i debatten om EU-borgerskab, herunder om dets terminologi, indhold og omfang og oplyse EU-borgerne om deres rettigheder, navnlig om de nye rettigheder, der følger af Lissabontraktatens ikrafttræden, og om de midler der står til rådighed for udøvelsen af disse rettigheder.
(5)
2013 bør udpeges til borgernes Europaår. Et borgernes Europaår vil udgøre en passende lejlighed til at øge bevidstheden i den brede offentlighed om de rettigheder og pligter, som er knyttet til unionsborgerskabet. Borgernes Europaår bør også have til formål at øge borgernes bevidsthed om de rettigheder, der følger af deres unionsborgerskab, når de udøver deres ret til at færdes og opholde sig frit i en anden medlemsstat, f.eks. som studerende, arbejdstagere, arbejdssøgende, frivillige, forbrugere, iværksættere og unge eller pensionister. I denne forbindelse bør bevidstgørende tiltag integreres geografisk, demografisk og socialt og bør ligeledes fokusere på at fjerne de endnu eksisterende hindringer for udøvelsen af de til unionsborgerskabet tilknyttede rettigheder. Det budskab, at unionsborgerne også selv har en afgørende rolle at udfylde i styrkelsen af disse rettigheder gennem deres deltagelse i civilsamfundet og den demokratiske proces, bør udbredes.
(6)
For at sætte unionsborgerne i stand til at træffe informerede beslutninger om udøvelse af deres ret til fri bevægelighed, er det ikke nok kun at øge deres bevidsthed om selve denne rettighed. Det er afgørende, at unionsborgerne tillige er behørigt oplyst om de andre rettigheder, de i henhold til EU-retten nyder i en grænseoverskridende situationer. Sådanne oplysninger vil også sætte dem i stand til fuldt ud at nyde godt af disse rettigheder, hvis de beslutter sig for at gøre brug af deres ret til fri bevægelighed.
(7)
Siden retten til fri bevægelighed og ophold blev indført ved Romtraktaten i 1958 som en af de fire grundlæggende friheder, har retten til fri bevægelighed og ophold vist sin værdi som en af grundpillerne for oprettelsen af et indre marked til gavn for medlemsstaternes økonomier og den enkelte unionsborger.
(8)
Retten til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område er højt værdsat af unionsborgerne som en af de centrale, individuelle rettigheder, der knytter sig til unionsborgerskabet. Den belyser og fremmer bedre forståelse for værdien af den europæiske integration og tilskynder borgerne til at tage del i udformningen af Unionen.
(9)
Selv om retten til fri bevægelighed og ophold er fast forankret i den primære EU-ret og i betydeligt omfang er blevet nærmere reguleret i den afledte EU-ret, er der fortsat en kløft mellem de gældende retsregler og den virkelighed, borgerne står over for, når de forsøger at udøve disse rettigheder i praksis. Ud over usikkerheden omkring fordelene ved mobilitet oplever unionsborgerne for mange praktiske hindringer i forbindelse med at bo og arbejde i en anden medlemsstat.
(10)
I rapporten om unionsborgerskab af 27. oktober 2010 med titlen »Afskaffelse af hindringerne for unionsborgernes rettigheder« indkredsede Kommissionen de største hindringer, som borgere til stadighed står over for i deres dagligliv, når de vil udøve deres rettigheder som unionsborgere, især i grænseoverskridende situationer, og Kommissionen opstillede 25 konkrete tiltag til at fjerne disse hindringer. En af de identificerede hindringer i denne forbindelse var mangel på oplysninger. Kommissionen konkluderede i sin rapport, at unionsborgerne hindres i at nyde godt af deres rettigheder, fordi de ikke er bevidste om dem, og bebudede, at den vil forbedre formidlingen af oplysninger til unionsborgerne om deres rettigheder, herunder især retten til fri bevægelighed.
(11)
TEU og TEUF tillægger enhver unionsborger ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område, valgret og valgbarhed ved valg til Europa-Parlamentet og ved kommunale valg i den medlemsstat, hvor borgeren har bopæl, på samme betingelser som statsborgere i denne medlemsstat, ret til at nyde i tredjelande, hvor den medlemsstat, som vedkommendes er statsborger i, ikke er repræsenteret, beskyttelse hos enhver medlemsstats diplomatiske og konsulære myndigheder på samme vilkår som statsborgere i denne medlemsstat, ret til at indgive andragender til Europa-Parlamentet, ret til at henvende sig til Den Europæiske Ombudsmand samt til Unionens institutioner og andre rettigheder inden for forskellige områder såsom fri bevægelighed for varer og tjenesteydelser, forbrugerbeskyttelse, offentlig sundhed, lige muligheder og ligebehandling, adgang til beskæftigelse og social sikring.
(12)
Der er med Lissabontraktaten indført nye rettigheder, navnlig borgerinitiativet, jf. artikel 1, nr. 12), og artikel 2, nr. 37), (artikel 11 i TEU og artikel 24 i TEUF), som gør det muligt for mindst én million borgere fra et betydeligt antal medlemsstater at anmode Kommissionen om at fremlægge et forslag inden for ethvert af Unionens ansvarsområder, hvorved borgerne sættes yderligere i stand til at engagere sig aktivt i Unionens politiske liv og tage direkte del i udformningen af EU-retten (5).
(13)
Siden 1979, da det første direkte valg blev afholdt, har Europa-Parlamentet fungeret som et direkte bindeled mellem borgerne og Unionen. Europa-Parlamentet og dets medlemmer spiller en afgørende rolle i formidlingen af de rettigheder og fordele, der følger af unionsborgerskabet, i at trække de anliggender, der ligger borgerne på sinde, frem i lyset ved udformningen af politikker og i at fremme unionsborgernes aktive deltagelse. I lyset af valget til Europa-Parlamentet i 2014 er det endvidere vigtigt at øge bevidstheden om unionsborgernes rettigheder, ligestilling mellem kønnene, kvinders og mænds deltagelse i Unionens demokratiske proces, herunder deres rettigheder som vælgere og opstillede i den medlemsstat, de er bosat i, og om omfanget af Europa-Parlamentets beføjelser i den lovgivningsmæssige proces. Virkningerne af disse oplysningstiltag bør forstærkes gennem tæt samordning og udnyttelse af synergieffekter mellem relevante tiltag, der gennemføres af EU-institutioner, især Europa-Parlamentet, af europæiske politiske partier og stiftelser og af medlemsstaterne forud for dette valg.
(14)
Endvidere bør unionsborgere, som overvejer at benytte sig af deres ret til fri bevægelighed og ophold, oplyses om deres ret til at erhverve eller bevare social sikring, herunder hvad angår grænseoverskridende sundhedsydelser, i henhold til EU-reglerne om koordinering af sociale sikringsordninger. Disse regler garanterer, at de ikke fortaber deres rettigheder i spørgsmål om social sikring, når de vælger at flytte inden for Unionen. Derudover bør de oplyses om anerkendelse af deres uddannelsesmæssige, akademiske og erhvervsmæssige kvalifikationer og om de sociale kompetencer og medborgerkompetencer, der indgår i den europæiske ramme for nøglekompetencer for livslang læring (6) og som kan ruste dem til at deltage i samfundslivet fuldt ud og sætte dem i stand til at udøve de rettigheder, de har i henhold til EU-retten.
(15)
Unionsborgerne bør også oplyses bedre om deres rettigheder som passagerer, uanset med hvilke transportmidler de rejser, overalt i Unionen, og om deres forbrugerrettigheder på tværs af landegrænserne. Hvis unionsborgerne har tillid til, at deres rettigheder som forbrugere beskyttes effektivt, vil de blive i stand til at bidrage til udviklingen af EU-markedet for varer og tjenesteydelser, som dermed mere effektivt vil realisere sit fulde potentiale til gavn for borgerne. På samme måde bør borgerne oplyses bedre om reglerne vedrørende produktsikkerhed i almindelighed og markedstilsyn, så de er bevidste om, hvordan deres sundhed og deres rettigheder beskyttes overalt i Unionen, især i tilfælde af trusler og risici, som de som enkeltpersoner ikke kan tage forholdsregler over for. Desuden er det vigtigt at øge unionsborgernes bevidsthed om deres ret til grænseoverskridende sundhedsydelser, såvel som tilknyttede foranstaltninger såsom e-sundhed og telemedicin, så de fuldt ud kan drage fordel af sikker behandling af høj kvalitet på tværs af medlemsstaternes landegrænser.
(16)
Denne afgørelse har til formål at bidrage til gennemførelsen af Europa 2020-strategiens mål, for så vidt som tiltag, der gør den frie bevægelighed for personer lettere og øger arbejdstagernes mobilitet, udgør vigtige midler til at imødegå konsekvenserne af demografiske ændringer på arbejdsmarkedet og til at forøge borgernes beskæftigelsesegnethed og de europæiske industriers konkurrenceevne. Denne afgørelse har også det langsigtede formål at støtte forskning og innovation i Unionen i betragtning af den aktuelle, alarmerende høje arbejdsløshed i visse medlemsstater.
(17)
Oplysnings-, lærings- og bevidstgørelseskampagner, der organiseres inden for rammerne af borgernes Europaår, bør også tage hensyn til behovene blandt mere specifikke målgrupper og sårbare grupper. Der bør være gratis og fri adgang til oplysninger på alle Unionens officielle sprog. Oplysningerne bør være letforståelige og gjort tilgængelige i samarbejde med lokale, regionale og statslige myndigheder, medierne, civilsamfundet og ikke-statslige organisationer. Alle disse forskellige interessenter vil kunne overveje initiativer såsom essay-konkurrencer og udarbejdelse af handlingsplaner og vejledninger, internetbaserede fora og kampagner på skoler og universiteter.
(18)
Den aktive rolle, som spilles af unionsborgerne og de sammenslutninger, der repræsenterer dem, er af afgørende betydning for Unionens funktionsmåde. I artikel 10 og 11 i TEU fremhæves betydningen af deltagerdemokrati i alle dets facetter og af den rolle, som borgerne og deres repræsentative sammenslutninger spiller i offentliggørelsen og udvekslingen af deres synspunkter inden for alle Unionens aktivitetsområder. EU-institutionerne bør fremme aktiv, demokratisk deltagelse i beslutningsprocessen ved hjælp af en åben, gennemskuelig og regelmæssig dialog med civilsamfundet med det formål at sikre, at Unionens tiltag bliver sammenhængende og gennemskuelige. Unionsborgernes aktive deltagelse bør også fremmes gennem adgang til dokumenter og oplysninger og gennem god forvaltning og god administration.
(19)
Uddannelsespolitik spiller en vigtig rolle i at oplyse borgerne, især de unge, om begrebet unionsborgerskab og de rettigheder, der knytter sig hertil. Den kan også bidrage til at fremme flersproglighed, mobilitet blandt studerende, lærere, personer under erhvervsuddannelser og deres undervisere, og til at fostre sociale og medborgerskabsmæssige kompetencer i overensstemmelse med den europæiske ramme for nøglekompetencer for livslang læring, hvormed de kan rustes til at deltage fuldt ud i samfundslivet og sættes i stand til i vidt omfang at udøve deres rettigheder i henhold til EU-retten. Det bør være muligt at iværksætte specifikke tiltag, at øge bevidstheden om muligheder for frivilligt arbejde, at studere i udlandet, at gennemføre praktikophold i en anden medlemsstat eller at deltage i Unionens udvekslingsprogrammer på uddannelsesområdet.
(20)
Borgernes Europaår vil blive markeret ved Kommissionens 2013-rapport om unionsborgerskab, som vil indeholde oplysninger om de fremskridt, der er sket siden rapporten om unionsborgerskab fra 2010, og foreslå yderligere tiltag til at fjerne endnu eksisterende hindringer for unionsborgernes udøvelse af deres rettigheder. Rådet kan på grundlag af denne rapport vedtage bestemmelser for at styrke eller supplere de rettigheder, der knytter sig til unionsborgerskabet.
(21)
Unionsborgerne bør også gøres opmærksom på den flersproglige webportal Dit Europa, som er en samlet informationsskranke om borgernes og erhvervslivets rettigheder i Unionen.
(22)
Europe Direct-informationscentrene bør, i kraft af deres rolle som lokale led mellem Unionen og dens borgere, være Europa-Parlamentets nære samarbejdspartnere i forbindelse med bevidstgørelseskampagnerne ved at fremme den lokale og regionale debat om Unionen, formidle og uddele informationsmateriale til offentligheden og give mulighed for at sende feedback til EU-institutionerne.
(23)
Alle de initiativer, der iværksættes med henblik på og som led i borgernes Europaår, bør sigte mod at øge den gensidige forståelse mellem Unionsborgere, EU-institutionerne og medlemsstaterne. Dette indebærer skridt til at øge bevidstheden om borgernes rettigheder blandt offentlige myndigheders personale, hvad enten det er på EU-, nationalt, regionalt eller lokalt plan.
(24)
Europarådet har siden sin oprettelse i 1949 spillet en ledende rolle på det uddannelsesmæssige og kulturelle område ved at fremme og skabe europæiske kulturnetværk, interkulturel dialog og fremme den sproglige mangfoldighed. Unionen bør derfor udvikle synergier med Europarådets arbejde på dette område i forbindelse med borgernes Europaår.
(25)
Hovedansvaret for at øge borgernes bevidsthed om deres rettigheder som unionsborgere påhviler medlemsstaterne. Dette omfatter formidling af oplysninger om Unionen og målrettet rapportering om alle EU-institutionernes aktiviteter. Tiltag på EU-plan komplementerer og supplerer tiltag på nationalt, regionalt eller lokalt plan, som det blev understreget i den politiske erklæring om partnerskab om formidling af EU, som Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen undertegnede den 22. oktober 2008 (7). EU-institutionerne og medlemsstaterne bør styrke samarbejdet med medierne og påtage sig at skaffe dem oplysninger af høj kvalitet om Unionen.
(26)
Med henblik på at optimere virkningsgraden og effektiviteten af de aktiviteter, der er planlagt for borgernes Europaår, er det vigtigt at gennemføre en række forberedende tiltag i løbet af 2012 i overensstemmelse med artikel 49, stk. 6, i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (8) (finansforordningen).
(27)
Der bør træffes passende foranstaltninger til forebyggelse af uregelmæssigheder og svig, og de nødvendige skridt bør tages for at kræve tabte, uberettiget udbetalte eller forkert anvendte midler tilbagebetalt i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (9) og (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (10) samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (11).
(28)
EU-midler til andre aktiviteter end de aktiviteter, der støttes inden for rammerne af budgettet for borgernes Europaår, kan gives inden for rammerne af eksisterende EU-programmer eller strukturfondene, navnlig programmet for 2007-2013 »Europa for borgerne« og det specifikke program for 2007-2013 »Grundlæggende rettigheder og unionsborgerskab«, som led i det overordnede program »Grundlæggende rettigheder og retfærdighed« og programmet »Livslang læring«, herunder Erasmus-programmet, initiativet »Unge på vej« og programmet »MEDIA«.
(29)
Til gavn for fremtidige Europaår bør der udarbejdes en grundig evaluering af de foranstaltninger, der gennemføres som led i borgernes Europaår. En sådan rapport bør indeholde ideer og bedste praksis til fremtidige tiltag om, hvordan der mest effektivt kan nås ud til borgerne og inddrage dem, baseret i videst muligt omfang på sammenlignelige, kvantitative data indhentet fra borgernes Europaår.
(30)
Målene med borgernes Europaår, nemlig at øge bevidstheden og viden om de rettigheder og pligter, der knytter sig til unionsborgerskabet for at sætte unionsborgerne i stand til at gøre fuld brug af deres rettigheder til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område og i den forbindelse også at fremme unionsborgernes mulighed for at nyde de øvrige rettigheder, der knytter sig til unionsborgerskabet, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne på grund af behovet for multilaterale partnerskaber, tværnational udveksling af oplysninger og foranstaltninger til bevidstgørelse og udbredelse af god praksis i hele Unionen, og kan derfor på grund af omfanget af borgernes Europaår bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne afgørelse ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Genstand
År 2013 udpeges hermed til »borgernes Europaår«.
Artikel 2
Mål
1. Det overordnede mål med borgernes Europaår er at øge bevidstheden om og kendskabet til de rettigheder og de pligter, der knytter sig til unionsborgerskabet, for at sætte borgerne i stand til at gøre fuld brug af retten til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område. Borgernes Europaår skal i denne forbindelse også fremme unionsborgernes mulighed for at nyde de øvrige rettigheder, som knytter sig til unionsborgerskabet.
2. Med udgangspunkt i stk. 1 skal borgernes Europaårs specifikke mål være følgende:
a)
at øge unionsborgernes bevidsthed om deres ret til at færdes og opholde sig frit i Unionen og i denne forbindelse om alle andre rettigheder, der er sikret unionsborgerne uden forskelsbehandling, herunder retten til at stemme ved lokalvalg og valg til Europa-Parlamentet i en hvilken som helst medlemsstat, som de har bopæl i
b)
at øge unionsborgernes, herunder de unges, bevidsthed om, hvordan de konkret kan få gavn af Unionsrettigheder såvel som om de politikker og programmer, der eksisterer til at støtte udøvelsen af disse rettigheder
c)
at skabe debat om de følger og muligheder, som knytter sig til retten til fri bevægelighed og ophold, som et umisteligt aspekt af unionsborgerskabet, i den hensigt at stimulere og styrke unionsborgernes aktive medborgerskab og demokratiske deltagelse, navnlig inden for civilsamfundets fora for Unionens politikker og valg til Europa-Parlamentet, og dermed forstærke samhørigheden i samfundet, den kulturelle mangfoldighed, solidariteten, ligheden mellem kvinder og mænd, den gensidige respekt og følelsen af en fælles europæisk identitet blandt unionsborgerne, baseret på Unionens kerneværdier, som fastsat i TEU, TEUF og i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.
Artikel 3
Initiativer
1. De foranstaltninger, der skal gennemføres for at nå de i artikel 2 opstillede mål, kan omfatte følgende aktiviteter på EU-, nationalt, regionalt eller lokalt plan:
a)
iværksættelse af oplysnings-, uddannelses-, mediedæknings- og bevidstgørelseskampagner, som retter sig mod den brede offentlighed eller særlige målgrupper
b)
udveksling af oplysninger, erfaringer og god praksis mellem EU-myndigheder, nationale, regionale og lokale myndigheder og andre offentlige organisationer og civilsamfundsorganisationer
c)
tilrettelæggelse af konferencer, høringer, herunder via internettet, og andre arrangementer, der har til formål at skabe debat og øge bevidstheden om betydningen af og fordelene ved retten til fri bevægelighed og ophold og mere generelt om begrebet unionsborgerskab og de rettigheder, der knytter sig hertil
d)
anvendelse af eksisterende flersprogede deltagelsesmåder for at tilskynde civilsamfundsorganisationerne og borgerne til at engagere sig aktivt i borgernes Europaår, herunder via direkte demokratiske redskaber såsom borgerinitiativet og offentlige høringer
e)
styrkelse af rollen for og synliggørelse af eksisterende redskaber til oplysning af borgerne, herunder moderne informations- og kommunikationsmidler, såsom de flersprogede Europe Direct-informationscentre og webportalen Dit Europa som de centrale elementer i et informationssystem med ét enkelt henvendelsessted om unionsborgeres rettigheder
f)
styrkelse af rollen for og synliggørelse af problemløsningsværktøjer, såsom SOLVIT, således at unionsborgerne sættes i stand til bedre at udnytte og forsvare deres rettigheder i henhold til EU-retten
g)
formidling af oplysninger til unionsborgerne om Europa-Parlamentets Udvalg for Andragender og Den Europæiske Ombudsmand, således at de sættes i stand til bedre at udnytte og forsvare deres rettigheder i henhold til EU-retten, og
h)
fremme rapporten om unionsborgerskab, som vil blive baseret på en grundig debat og aktive bidrag fra borgere og interessenter, og som vil indkredse yderligere hindringer for unionsborgernes fulde udøvelse af deres unionsborgerskabsrettigheder og fremme hensigtsmæssige strategier til at fjerne disse hindringer.
2. Nærmere oplysninger om de initiativer, der nævnes i stk. 1, er anført i bilaget.
3. Kommissionen og medlemsstaterne kan udpege andre aktiviteter, som kunne bidrage til de i artikel 2 fastsatte mål for borgernes Europaår, og tillade, at borgernes Europaårs navn anvendes til fremme af disse aktiviteter, forudsat at de bidrager til at nå disse mål.
4. I forbindelse med initiativer, der arrangeres inden for rammerne af borgernes Europaår, tildeles der opmærksomhed til indkredsningen af hindringer for unionsborgernes udøvelse af deres rettigheder og til fremme af hensigtsmæssige metoder og strategier til at fjerne disse hindringer, såvel som til fremme af tværkulturel forståelse af forskelsbehandling og bekæmpelse heraf. Der søges således synergier mellem disse initiativer og eksisterende redskaber og programmer inden for områderne grundlæggende rettigheder, borgernes rettigheder, beskæftigelse og sociale anliggender, uddannelse og kultur.
Artikel 4
Koordinering og gennemførelse på EU-plan
1. Kommissionen arbejder tæt sammen med medlemsstaterne, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, såvel som med lokale og regionale myndigheder og med organer og sammenslutninger, som repræsenterer lokale og regionale interesser.
2. Kommissionen indkalder repræsentanter for EU- eller civilsamfundsorganisationer, eller organer, der er aktive inden for området borgerskab, og som arbejder for at sikre borgernes rettigheder eller fremme uddannelse og kultur, og andre interessenter til møder for at bistå Kommissionen med gennemførelsen af borgernes Europaår på EU-plan.
3. Kommissionen bestræber sig på at udnytte eventuelle synergier mellem forskellige tematiske Europaår ved at evaluere opnåede resultater, føre tilsyn med vedblivende mangler og fremskaffe statistiske data, hvor det er hensigtsmæssigt, for således at sikre effektiv gennemførelse af målene for borgernes Europaår.
4. Kommissionen gennemfører denne afgørelse på EU-plan.
Artikel 5
Finansielle bestemmelser
1. De i del A i bilaget omhandlede EU-dækkende foranstaltninger giver anledning til en offentlig kontrakt eller til tilskud, der finansieres over Den Europæiske Unions almindelige budget.
2. De i del B i bilaget omhandlede EU-dækkende foranstaltninger kan støttes over Den Europæiske Unions almindelige budget.
Artikel 6
Internationalt samarbejde
Kommissionen kan i forbindelse med borgernes Europaår samarbejde med relevante internationale organisationer, navnlig med Europarådet.
Artikel 7
Beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser
1. Kommissionen sikrer i forbindelse med gennemførelsen af tiltag, der finansieres i henhold til denne afgørelse, at Unionens finansielle interesser beskyttes gennem forholdsregler mod svig, korruption og andre ulovligheder, gennem effektiv kontrol og gennem inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb samt, hvis der konstateres uregelmæssigheder, gennem sanktioner, der skal være effektive, stå i forhold til overtrædelsens omfang og have en afskrækkende virkning. I overensstemmelse med forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 kan Kommissionen foretage kontrol og inspektion på stedet i henhold til denne afgørelse. Undersøgelserne gennemføres om nødvendigt af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1073/1999.
2. I forbindelse med EU-tiltag, der finansieres i henhold til denne afgørelse, forstås ved uregelmæssighed enhver overtrædelse af en bestemmelse i EU-retten og enhver misligholdelse af en kontraktlig forpligtelse, som kan tilskrives en økonomisk beslutningstagers handling eller undladelse, der skader eller kunne skade Den Europæiske Unions almindelige budget, ved afholdelse af en uretmæssig udgift, jf. artikel 1, stk. 2, i forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95.
3. Kommissionen begrænser eller udskyder betaling af den finansielle støtte til et tiltag eller kræver den tilbagebetalt, hvis der konstateres uregelmæssigheder, særlig manglende overholdelse af bestemmelserne i denne afgørelse eller i den individuelle beslutning eller kontrakt om ydelse af den pågældende finansielle støtte, eller hvis det viser sig, at der, uden at Kommissionen er blevet anmodet om godkendelse heraf, er foretaget en væsentlig ændring af tiltaget, der strider mod dennes art eller mod gennemførelsesbetingelserne.
4. Hvis fristerne ikke overholdes, eller hvis gennemførelsen af et tiltag kun kan give ret til en del af den tildelte finansielle støtte, anmoder Kommissionen modtageren om at indgive sine bemærkninger inden for en nærmere bestemt frist. Hvis støttemodtageren ikke giver et tilfredsstillende svar, kan Kommissionen annullere resten af støtten og kræve allerede udbetalte beløb tilbagebetalt.
5. Ethvert uretmæssigt udbetalt beløb skal tilbagebetales til Kommissionen. Beløb, der ikke tilbagebetales rettidigt, pålægges morarente i henhold til finansforordningens bestemmelser.
Artikel 8
Overvågning og evaluering
Kommissionen forelægger senest den 31. december 2014 Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget en rapport om gennemførelsen, resultaterne og den samlede evaluering af de initiativer, der er omhandlet i denne afgørelse. Denne rapport skal tjene som et grundlag for Unionens fremtidige politikker, foranstaltninger og tiltag på dette område. I forlængelse af erfaringerne fra borgernes Europaår skal rapporten også fremlægge idéer til og bedste praksis for, hvordan borgerne bedre kan oplyses om deres rettigheder, også efter afslutningen på borgernes Europaår.
Artikel 9
Ikrafttræden
Denne afgørelse træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 10
Adressater
Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.
Udfærdiget i Strasbourg, den 21. november 2012.
32012D1093
L 325/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
ODLUKA br. 1093/2012/EU EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 21. studenoga 2012.
o Europskoj godini građana (2013.)
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 21. stavak 2.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),
budući da:
(1)
Unija se temelji na nedjeljivim, univerzalnim vrijednostima ljudskog dostojanstva, slobode, jednakopravnosti i solidarnosti te se oslanja na načela demokracije i vladavine prava. To su osnovna načela država članica u društvima u kojima prevladava pluralizam, nediskriminacija, tolerancija, pravda, solidarnost i ravnopravnost žena i muškaraca. Svaki građanin Unije ima te bi trebao uživati prava zajamčena Ugovorom o Europskoj uniji (UEU), Ugovorom o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i Poveljom Europske unije o temeljnim pravima.
(2)
Ugovorom iz Maastrichta iz 1993. uveden je koncept „građanstva Europske unije”. Ugovor iz Amsterdama iz 1999. i Ugovor iz Lisabona iz 2009. dodatno su ojačali prava u vezi s građanstvom Unije. Godine 2013. obilježava se dvadeseta godišnjica uspostavljanja građanstva Unije. Člankom 1. točkom 12. i člankom 2. točkom 34. Ugovora iz Lisabona (sada članak 9. UEU-a i članak 20. UFEU-a) predviđeno je da je svaka osoba koja ima državljanstvo neke države članice građanin Unije, da se građanstvo Unije dodaje nacionalnom državljanstvu i ne zamjenjuje ga te da građani Unije uživaju prava i podliježu dužnostima predviđenima Ugovorima. Članak 2. točka 35. Ugovora iz Lisabona (sada članak 21. UFEU-a) sadržava pravo građana Unije na slobodno kretanje i boravak.
(3)
Štokholmski program - otvorena i sigurna Europa koja služi i štiti građane (3), postavlja građane u samo središte europske politike u području slobode, sigurnosti i pravde. Svoja djelovanja usredotočuje na „izgradnju Europe građana”, među ostalim promicanjem prava građana, a posebno prava na slobodu kretanja i prava kojima se građanima Unije omogućuje da aktivno sudjeluju u demokratskom životu Unije.
(4)
Europski parlament je u svojoj Rezoluciji od 15. prosinca 2010. o statusu temeljnih prava u Europskoj uniji (2009.) - učinkovita provedba nakon stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona (4) pozvao Komisiju da godinu 2013. proglasi Europskom godinom građana kako bi potakla raspravu o građanstvu Unije, uključujući njezinu terminologiju, sadržaj i područje provedbe, te da građane Unije obavijesti o njihovim pravima, a posebno o novim pravima koja proizlaze iz stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona, te o sredstvima koja su im stavljena na raspolaganje za ostvarivanje tih prava.
(5)
Trebalo bi proglasiti 2013. godinu Europskom godinom građana. Europska godina građana bi trebala zajamčiti pravovremenu mogućnost podizanja svijesti šire javnosti o pravima i obvezama povezanih s građanstvom Unije. Europska godina građana bi također trebala biti usmjerena na prava i obveze proizašle iz građanstva Unije u slučaju kada se ostvaruje pravo slobodnog kretanja i boravka u drugoj državi članici, na primjer studenata, radnika, tražitelja posla, volontera, potrošača, poduzetnika, mladih ili umirovljenika. U tom bi kontekstu podizanje svijesti trebalo biti usmjereno geografski, demografski i društveno, te bi također trebalo biti usredotočeno na uklanjanje preostalih prepreka ostvarivanju prava, koja proizlaze iz građanstva Unije. Trebalo bi prenijeti poruku da sami građani Unije također igraju ključnu ulogu u jačanju navedenih prava svojim sudjelovanjem u civilnom društvu i demokratskom životu.
(6)
Kako bi se građanima Unije omogućilo da donose informirane odluke o ostvarivanju svojeg prava slobodnog kretanja, nije dovoljno podići njihovu svijest o samom navedenom pravu. Od ključne je važnosti da su građani Unije također primjereno obaviješteni o drugim pravima koje im jamči pravo Unije u prekograničnim situacijama. Navedene informacije bi im također omogućile da u potpunosti uživaju u svojim drugim pravima, ako odluče ostvariti svoje pravo slobode kretanja.
(7)
Pravo slobode kretanja i boravka se još od uvođenja Rimskog ugovora iz 1958., kao jednog od četiriju temeljna prava, pokazalo kao jedan od stupova za izgradnju unutarnjeg tržišta u korist gospodarstava država članica i pojedinačnih građana Unije.
(8)
Građani Unije iznimno cijene pravo slobode kretanja i boravka na državnom području država članica kao temeljno individualno pravo vezano uz građanstvo Unije. Kao takvo, ono dokazuje i promiče bolje razumijevanje vrijednosti europske integracije, kao i sudjelovanje građana u oblikovanju Unije.
(9)
Unatoč činjenici da je pravo slobode kretanja i boravka čvrsto usađeno u primarnom pravu Unije i naknadno razvijeno u njezinom sekundarnom pravu, još uvijek postoji neslaganje između primjenjivih pravnih pravila i stvarnosti s kojom se građani suočavaju kada navedena prava požele ostvariti u praksi. Osim neizvjesnosti u vezi s prednostima koje proizlaze iz mobilnosti, građani Unije uočavaju previše praktičnih prepreka u životu i radu u drugoj državi članici.
(10)
Komisija je u svojem Izvještaju iz 2010. godine o građanstvu EU-a od 27. listopada 2010. pod nazivom „Uklanjanje prepreka ostvarivanju prava građana EU-a” navela glavne prepreke na koje građani nailaze u svakodnevnom životu u slučajevima kada žele ostvariti pravo koje imaju kao građani Unije, a posebno u prekograničnim situacijama, te je utvrdila 25 konkretnih djelovanja za otklanjanje navedenih prepreka. Jedna od tih prepreka, u ovom kontekstu, je nedostatak informacija. Komisija je u svojem Izvještaju zaključila da su građani Unije onemogućeni u ostvarivanju svojih prava upravo zbog toga što nisu informirani te je objavila kako namjerava unaprijediti širenje informacija za građane Unije, u vezi s njihovim pravom slobode kretanja.
(11)
UEU-om i UFEU-om se svakom građaninu Unije dodjeljuje pravo slobodnog kretanja i boravka na državnom području država članica; aktivno i pasivno biračko pravo na izborima za Europski parlament i na lokalnim izborima u državi članici boravišta, pod istim uvjetima kao i državljanima te države članice; pravo da na državnom području treće zemlje u kojoj država članica čiji je državljanin nema svoje predstavništvo uživa zaštitu diplomatskih i konzularnih tijela bilo koje države članice pod istim uvjetima kao i državljani te države; pravo podnošenja peticije Europskom parlamentu; pravo obraćanja Europskom ombudsmanu; pravo obraćanja institucijama Unije; i druga prava u različitim područjima, kao što je slobodno kretanje robe i usluga, zaštita potrošača i javnog zdravlja, jednake mogućnosti i jednako postupanje, pristup zaposlenju i socijalnoj zaštiti.
(12)
Ugovorom iz Lisabona uvedena su nova prava, a posebno inicijativa građana, navedena u njegovom članku 1. točki 12. i članku 2. točki 37. (sada članak 11. UEU-a i članak 24. UFEU-e), koja su omogućila barem milijunu građana iz većeg broja država članica da zatraži od Komisije predstavljanje prijedloga u bilo kojem od područja odgovornosti Unije, čime se građanima i dalje omogućuje da su aktivno uključeni u politički život Unije i da izravno sudjeluju u oblikovanju prava Unije (5).
(13)
Europski parlament djeluje kao izravno sučelje između Unije i njezinih građana još od održavanja prvih izbora 1979. Europski parlament i njegovi članovi igraju ključnu ulogu u obavješćivanju o pravima i prednostima građana Unije, prilikom predstavljanja interesa građana Unije u oblikovanju politike te u promicanju aktivnog sudjelovanja građana Unije. Podizanje svijesti o pravima građana Unije, kao što su ravnopravnost među spolovima, sudjelovanje žena i muškaraca u demokratskom životu Unije, uključujući njihovo pasivno i aktivno biračko pravo, u svojim državama članicama boravišta i u području ovlasti Europskog parlamenta u zakonodavnom postupku, također je bitno zbog izbora za Europski parlament u 2014. Učinak takvih djelovanja koja podižu svijest trebalo bi dodatno umnožiti bliskom koordinacijom i sinergijom s relevantnim djelovanjima koja provode institucije Unije, a posebno Europski parlament, od strane europskih političkih stranaka i zaklada te od strane država članica u pripremi za te izbore.
(14)
Povrh toga, građani Unije koji razmatraju ostvarivanje svojeg prava slobodnog kretanja i boravka trebali bi biti obaviješteni o svojim pravima stjecanja ili očuvanja socijalne sigurnosti, uključujući prava prekogranične zdravstvene zaštite, primjenom pravila Unije o usklađivanju sustava socijalne sigurnosti. Navedena prava jamče očuvanje njihovih prava na socijalnu sigurnost ako se odluče preseliti unutar Unije. Povrh toga, trebali bi biti obaviješteni o priznavanju njihovih obrazovnih, akademskih i profesionalnih kvalifikacija te o socijalnim i građanskim nadležnostima koje tvore dio europskog okvira za „ključne kompetencije za cjeloživotno učenje” (6) i koje im mogu omogućiti da u potpunosti sudjeluju u građanskom životu i ovlastiti ih da ostvare prava koja su im dodijeljena na temelju prava Unije.
(15)
Građani Unije bi također trebali biti bolje obaviješteni o svojim pravima kao putnici u bilo kojem prijevoznom sredstvu u Uniji i kao potrošači u drugim državama članicama. Ako su građani Unije sigurni da su njihova prava potrošača učinkovito zaštićena, oni su u mogućnosti doprinositi razvoju tržišta robe i usluga u Uniji, koja time učinkovitije ostvaruje svoj puni potencijal u korist građana. Na sličan način, građani bi trebali biti bolje obaviješteni o pravilima opće sigurnosti proizvoda i tržišnog nadzora kako bi bili svjesni toga da su njihovo zdravlje i prava zaštićena na području cijele Unije, posebno u slučaju prijetnji ili rizika s kojim se nisu u stanju nositi kao pojedinci. Osim toga, bitno je podići svijest građana Unije o njihovim pravima prekogranične zdravstvene zaštite i popratnim mjerama, kao što su eZdravstvo i telemedicina, kako bi bili u mogućnosti u potpunosti iskoristiti pogodnosti sigurne i visoko kvalitetne prekogranične zdravstvene zaštite.
(16)
Ova je Odluka usmjerena na ostvarivanje ciljeva Strategije Europa 2020. u onoj mjeri u kojoj su olakšavanje slobode kretanja osoba i povećavanje mobilnosti radnika važna sredstva kojima se rješavaju posljedice demografskih promjena na tržištu rada i povećava zaposlenost osoba, kao i konkurentnost europske industrije. Ova Odluka također ima dugoročni cilj pružanja potpore istraživanju i inovacijama unutar Unije, u kontekstu trenutačno zabrinjavajuće visoke brojke nezaposlenih u određenim državama članicama.
(17)
Informativne i obrazovne kampanje te kampanje za podizanje svijesti, organizirane u okviru Europske godine građana bi također trebale uzeti u obzir potrebe posebnih i ranjivih skupina. Informacije bi trebale biti besplatne i dostupne na svim službenim jezicima Unije. Trebalo bi ih sastaviti na jednostavnom jeziku i u suradnji s lokalnim, regionalnim i nacionalnim tijelima, medijima, civilnim društvom i nevladinim organizacijama. Svi ti različiti dionici mogli bi predvidjeti inicijative kao što su natjecanja u pisanju eseja i izrada akcijskih planova i vodiča, elektroničkih foruma i kampanja u školama i na fakultetima.
(18)
Aktivna uloga građana Unije i udruženja koja ih zastupaju bitna je za funkcioniranje Unije. Člancima 10. i 11. UEU-a ističe se važnost participativne demokracije u svim njezinim aspektima te uloga koju građani i predstavnička udruženja imaju u objavljivanju i razmjeni svojih gledišta u svim područjima djelovanja Unije. Institucije Unije trebale bi promicati aktivno demokratsko sudjelovanje u postupku donošenja odluka uporabom otvorenog, transparentnog i redovitog dijaloga s civilnim društvom kako bi zajamčile usklađenost i transparentnost djelovanja Unije. Aktivno sudjelovanje građana Unije također bi trebalo biti olakšano pristupom dokumentima i informacijama, te dobrim upravljanjem i dobrom upravom.
(19)
Obrazovna politika igra bitnu ulogu u obavještavanju građana, a posebno mladih ljudi, o konceptu građanstva Unije i s njim povezanim pravima. Također može pomoći u promicanju višejezičnosti, mobilnosti studenata, učitelja, osoba koje se strukovno osposobljavaju i njihovih voditelja osposobljavanja, kao i u promicanju socijalnih i građanskih nadležnosti u skladu s europskim okvirom „ključnih kompetencija za cjeloživotno učenje” koje omogućuju potpuno sudjelovanje u civilnom životu te potpuno ostvarivanje prava građana dodijeljenih na temelju prava Unije. Trebala bi postojati mogućnost provedbe određenih djelovanja kojima bi se podigla svijest o mogućnosti volontiranja, studiranja u inozemstvu, odrađivanja pripravništva u drugoj državi članici ili sudjelovanja u programima Unije za razmjenu u području obrazovanja.
(20)
Europska godina građana bit će obilježena Izvještajem Komisije o građanstvu EU-a za 2013. u kojem će biti navedeni detalji postignutog napretka od njezinog Izvještaja o građanstvu EU-a za 2010. te kojim će se predložiti buduća djelovanja u svrhu uklanjanja trajnih prepreka ostvarivanju prava građana Unije. Na temelju tog izvještaja, Vijeće može usvojiti odredbe o povećanju ili dopunjavanju prava povezanih s građanstvom Unije.
(21)
Građane Unije trebalo bi obavijestiti o višejezičnom internetskom portalu „Your Europe”, koji na jednom mjestu pruža sve informacije u području prava građana i poduzetnika u Uniji.
(22)
Informacijski centri „Europe direct” trebali bi, kao lokalno sučelje između Unije i njezinih građana, održavati blisku suradnju s Europskim parlamentom u kampanjama podizanja svijesti, te olakšati raspravu o Uniji na lokalnoj i regionalnoj razini prenošenjem i distribucijom informativnog materijala javnosti i omogućiti slanje povratnih informacija institucijama Unije.
(23)
Sve inicijative pokrenute u svrhu i u okviru Europske godine građana trebale bi biti usmjerene na povećanje obostranog razumijevanja između građana Unije, institucija Unije i država članica. To podrazumijeva podizanje svijesti o pravima građana među zaposlenicima javnih tijela, bez obzira na to jesu li na razini Unije ili na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini.
(24)
Od svojeg osnivanja 1949. godine Vijeće Europe odigralo je vodeću ulogu u području obrazovanja i kulture promicanjem i uspostavom Europske kulturne mreže i međukulturalnog dijaloga te poticanjem jezične raznolikosti. Unija bi stoga trebala razviti sinergije s radom Vijeća Europe u tom području, u vezi s Europskom godinom građana.
(25)
Za podizanje svijesti građana o njihovim pravima kao građana Unije prije svega su odgovorne države članice. To uključuje pružanje informacija o Uniji i ciljano izvještavanje o aktivnostima svih institucija Unije. Djelovanja na razini Unije dopunjuju i nadograđuju djelovanja poduzeta na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini, kako je istaknuto u političkoj izjavi „Komuniciranje Europe u partnerstvu” koju su 22. listopada 2008. potpisali Europski parlament, Vijeće i Komisija (7). Institucije Unije i države članice trebale bi jačati suradnju s medijima te se obvezati na pružanje visokokvalitetnih informacija o Uniji.
(26)
Kako bi se optimizirala djelotvornost i učinkovitost aktivnosti predviđenih za Europsku godinu građana, tijekom 2012. važno je provesti cijeli niz pripremnih djelovanja u skladu s člankom 49. stavkom 6. Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 od 25. lipnja 2002. o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (8) (Financijska uredba).
(27)
Trebalo bi poduzeti prikladne mjere za sprečavanje nepravilnosti i prijevara i mjere za povrat izgubljenih sredstava te neopravdano plaćenih ili nepravilno korištenih iznosa u skladu s uredbama Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 od 18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (9) i (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (10) i Uredbom (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. svibnja 1999. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) (11).
(28)
Ostale aktivnosti koje se ne financiraju iz proračuna Europske godine građana, mogu se financirati sredstvima Unije iz postojećih programa ili strukturnih fondova, a posebno kroz program „Europa za građane” za razdoblje 2007. - 2013. i posebnim programom za razdoblje 2007. - 2013. „Temeljna prava i građanstvo”, kao dio općeg programa „Temeljna prava i pravosuđe”, programom „Cjeloživotno učenje”, uključujući program Erasmus, inicijativu „Mladi i mobilnost” i program „MEDIA”.
(29)
Za dobrobit budućih europskih godina, trebalo bi pripremiti temeljitu procjenu mjera poduzetih u okviru Europske godine građana. Takav bi izvještaj trebao uključivati ideje i najbolju praksu za buduća djelovanja, o tome koji je najučinkovitiji način uključivanja građana na temelju, kad je to moguće, usporedivih kvantitativnih podataka dobivenih iz Europske godine građana.
(30)
S obzirom na to da ciljeve Europske godine građana, to jest povećanje svijesti i znanja o pravima i odgovornostima povezanima s građanstvom Unije kako bi se građanima omogućilo da u potpunosti ostvare svoje pravo slobode kretanja i boravka na državnom području država članica i, u tom kontekstu, također promicanje uživanja od strane građana Unije drugih prava povezanih s građanstvom Unije, ne mogu dostatno ostvariti države članice zbog potrebe za višestranim partnerstvima, transnacionalnom razmjenom informacija i podizanjem svijesti na razini cijele Unije te širenjem dobrih praksi, nego se zbog opsega Europske godine građana oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Odluka ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva,
DONIJELI SU OVU ODLUKU:
Članak 1.
Predmet
Godina 2013. proglašava se „Europskom godinom građana”.
Članak 2.
Ciljevi
1. Opći cilj Europske godine građana je jačanje svijesti i saznanja o pravima i odgovornostima povezanima s građanstvom Unije, kako bi se njezinim građanima omogućilo da u potpunosti ostvare svoje pravo na slobodno kretanje i boravka na državnom području država članica. Europska godina građana u tom okviru također promiče uživanje od strane građana Unije drugih prava povezanih s građanstvom Unije.
2. Na temelju stavka 1., posebni ciljevi Europske godine građana su:
(a)
podizanje svijesti građana Unije o njihovom pravu na slobodno kretanje i boravak unutar Unije i, u tom kontekstu, o svim drugim pravima koja su im zajamčena, bez diskriminacije, uključujući njihovo aktivno i pasivno biračko pravo na lokalnim i europskim izborima u svakoj državi članici u kojoj borave;
(b)
podizanje svijesti među građanima Unije, uključujući mlade osobe, o tome kako im pravo Unije konkretno koristi, te o politikama i programima koji postoje u svrhu potpore ostvarivanju navedenih prava;
(c)
potaknuti raspravu o učinku i mogućnostima prava slobodnog kretanja i boravka kao neotuđivog aspekta građanstva Unije, s ciljem poticanja i jačanja aktivnog civilnog i demokratskog sudjelovanja građana Unije, a posebno u sklopu građanskih foruma o politikama Unije i na izborima za Europski parlament, time jačajući socijalnu koheziju, kulturnu raznolikost, solidarnost, ravnopravnost između žena i muškaraca, obostrano poštovanje i osjećaj zajedničkog europskog identiteta među građanima Unije, na temelju temeljnih vrijednosti Unije, kako je utvrđeno UEU-om i UFEU-om te Poveljom Europske unije o temeljnim pravima.
Članak 3.
Obuhvaćene inicijative
1. Mjere koje je potrebno provesti radi ostvarenja ciljeva utvrđenih u članku 2. mogu uključivati sljedeće inicijative organizirane na razini Unije, te na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini:
(a)
pokretanje informativnih, medijskih i obrazovnih kampanja te kampanja za podizanje svijesti koje su usmjerene na širu javnost i posebne skupine;
(b)
razmjena informacija te iskustava i najboljih praksi među tijelima Unije, nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima, kao i drugim javnim organizacijama i organizacijama civilnog društva;
(c)
organiziranje konferencija, rasprava, uključujući organiziranje takvih događaja putem interneta, i drugi događaji za poticanje rasprave i podizanje svijesti o važnosti i koristi prava slobodnog kretanja i boravka te općenitije, o konceptu građanstva Unije i s njime povezanim pravima;
(d)
uporaba postojećih višejezičnih participatornih alata za poticanje aktivnog sudjelovanja organizacija civilnog društva i građana u Europskoj godini građana, uključujući instrumente izravne demokracije, kao što su građanska inicijativa i javna savjetovanja;
(e)
jačanje uloge i vidljivosti u javnosti postojećih alata za obavještavanje građana, uključujući moderne alate informacijske i komunikacijske tehnologije, kao što su višejezični informacijski centri „Europe direct” i internetski portal „Your Europe” kao ključni elementi informacijskog sustava „sve na jednom mjestu” u vezi s pravima građana Unije;
(f)
jačanje uloge i vidljivosti u javnosti alata za rješavanje problema, kao što je SOLVIT, kako bi se građanima Unije omogućilo da bolje ostvaruju i brane svoja prava, na temelju prava Unije;
(g)
pružanje građanima Unije informacija o Odboru za peticije Europskog parlamenta i Europskom ombudsmanu kako bi im se omogućilo bolje korištenje i zaštita njihovih prava na temelju prava Unije; i
(h)
promocija Izvještaja o građanstvu EU-a, koji se treba temeljiti na detaljnoj raspravi i aktivnim doprinosima građana i dionika, i kojim se identificiraju daljnje prepreke koje građanima Unije onemogućavaju potpuno ostvarivanje svojih prava građanstva Unije i promiču prikladne strategije za uklanjanje navedenih prepreka.
2. Detalji o inicijativama navedenima u stavku 1. utvrđuju se u Prilogu.
3. Komisija i države članice mogu identificirati druge aktivnosti koje bi mogle doprinijeti ciljevima Europske godine građana utvrđenima u članku 2., i dopustiti korištenje imena Europska godina građana prilikom promicanja tih aktivnosti u onoj mjeri u kojoj one doprinose ostvarenju tih ciljeva.
4. U kontekstu inicijativa organiziranih u okviru Europske godine građana, posebna pozornost se pridaje identificiranju prepreka na koje nailaze građani Unije prilikom ostvarivanja prava građana i promicanju prikladnih načina i strategija u svrhu uklanjanja navedenih prepreka, kao i promicanju međukulturalnog razumijevanja diskriminacije i borbi protiv nje. Stoga, traže se sinergije između navedenih inicijativa i postojećih alata i programa u području temeljnih prava, prava građana, zapošljavanja i društvenih događaja, obrazovanja i kulture.
Članak 4.
Usklađivanje i provedba na razini Unije
1. Komisija blisko surađuje s državama članicama, Europskim parlamentom, Europskim gospodarskim i socijalnim odborom i Odborom regija, kao i s lokalnim i regionalnim tijelima te tijelima i udruženjima koji predstavljaju lokalne i regionalne interese.
2. Komisija saziva sastanke predstavnika europskih organizacija ili organizacija civilnog društva ili tijela koja su aktivna u području građanstva i koja brane prava građana ili promiču obrazovanje i kulturu, i drugih dionika, kako bi pomogli Komisiji pri provedbi Europske godine građana na razini Unije.
3. Komisija nastoji iskoristiti moguće sinergije između različitih tematskih europskih godina, ocjenjivanjem postignuća, nadzorom stalnog razilaženja i pružanjem statističkih podataka, prema potrebi, čime se jamči učinkovita provedba ciljeva Europskih godina.
4. Komisija provodi ovu Odluku na razini Unije.
Članak 5.
Financijske odredbe
1. Mjere iz dijela A Priloga, koje su na razini cijele Unije, dovode do sklapanja ugovora o nabavi ili dodjele bespovratnih sredstava koji su financirani iz općeg proračuna Unije.
2. Mjere iz dijela B Priloga, koje su na razini cijele Unije, mogu se subvencionirati iz općeg proračuna Unije.
Članak 6.
Međunarodna suradnja
Za provedbu Europske godine građana, Komisija može surađivati s odgovarajućim međunarodnim organizacijama, a posebno s Vijećem Europe.
Članak 7.
Zaštita financijskih interesa Unije
1. Komisija osigurava da su, u slučaju kada se provode djelovanja financirana na temelju ove Odluke, financijski interesi Unije zaštićeni primjenom preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i svih drugih nezakonitih aktivnosti, provedbom učinkovitih pregleda i povratom neopravdano isplaćenih sredstava i, u slučaju otkrivanja nepravilnosti, učinkovitim, proporcionalnim i odvraćajućim sankcijama. Komisija može, u skladu s Uredbom (Euratom, EZ) br. 2185/96, provoditi provjere i inspekcije na terenu na temelju ove Odluke. Prema potrebi, Europski ured za borbu protiv prijevara provodi istrage u skladu s Uredbom (EZ) br. 1073/1999.
2. Za djelovanja Unije financirana na temelju ove Odluke, pojam nepravilnosti iz članka 1. stavka 2. Uredbe (EZ, Euratom) br. 2988/95 podrazumijeva svako kršenje odredaba prava Unije ili svako neispunjavanje ugovornih obveza, koje je posljedica djelovanja ili propusta gospodarskog subjekta te koje zbog neopravdanih izdataka šteti ili bi moglo štetiti općem proračunu Unije.
3. Komisija smanjuje, suspendira ili osigurava povrat iznosa financijske pomoći dodijeljene za djelovanje ako otkrije nepravilnosti, a posebno nepoštovanje odredaba ove Odluke, odnosno odredaba zasebne odluke ili ugovora kojim je odobrena dotična financijska potpora, ili ako se otkrije da je bez traženja odobrenja od Komisije djelovanje značajno izmijenjeno na način koji je u sukobu s njegovom naravi ili provedbenim uvjetima.
4. Ako nisu poštovani rokovi ili se samo dio dodijeljene financijske potpore može opravdati ostvarenim napretkom u provedbi djelovanja, korisnik je u određenom roku obvezan Komisiji dostaviti očitovanje. Ako korisnik ne pruži zadovoljavajući odgovor, Komisija može ukinuti preostalu financijsku potporu i zatražiti povrat već isplaćenih iznosa.
5. Svaki neopravdano plaćen iznos vraća se Komisiji. Na iznose koji se ne uplate ne vrijeme zaračunava se kamata pod uvjetima utvrđenima Financijskom uredbom.
Članak 8.
Praćenje i evaluacija
Komisija do 31. prosinca 2014. Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija podnosi izvještaj o provedbi, rezultatima i sveobuhvatnoj procjeni inicijativa predviđenih u ovoj Odluci. Navedeni izvještaj služi kao temelj budućim politikama, mjerama i djelovanjima Unije u tom području. Na temelju iskustva Europske godine građana, navedeni izvještaj također predstavlja ideje i najbolje prakse za bolje obavješćivanje građana o njihovim pravima, čak i nakon završetka Europske godine građana.
Članak 9.
Stupanje na snagu
Ova Odluka stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 10.
Adresati
Ova je Odluka upućena državama članicama.
Sastavljeno u Strasbourgu 21. studenoga 2012.