RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 508/2013
af 29. maj 2013
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse wolframelektroder med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 2, 5 og 6,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. SAGSFORLØB
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Efter en undersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 260/2007 (2) en endelig antidumpingtold på importen af visse wolframelektroder med oprindelse i bl.a. Folkerepublikken Kina (»Kina«) (»de oprindelige foranstaltninger«). Foranstaltningerne indførtes i form af en værditold på 63,5 % for alle virksomheder med undtagelse af tre kinesiske eksporterende producenter, for hvilke der var indrømmet individuel told.
2. Indledning af en udløbsundersøgelse
(2)
Den 9. marts 2012 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse (»indledningsmeddelelse«) (3) i Den Europæiske Unions Tidende om indledning af en udløbsundersøgelse af de gældende antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af visse wolframelektroder med oprindelse i Kina.
(3)
Den fornyede undersøgelse blev indledt efter en begrundet anmodning indgivet af Eurométaux (»klageren«) på vegne af EU-producenter, der tegner sig for mere end 50 % af EU-produktionen af visse wolframelektroder.
(4)
Anmodningen blev begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis ville medføre fortsat dumping og skade for EU-erhvervsgrenen.
3. Undersøgelse
3.1. Den nuværende undersøgelsesperiode og den betragtede periode
(5)
Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra 1. januar 2011 til 31. december 2011 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2008 til udløbet af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).
3.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(6)
Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, de øvrige kendte EU-producenter, de eksporterende producenter i Kina, de ikke forretningsmæssigt forbundne importører og de brugere, som den vidste, var berørt af sagen, producenterne i de potentielle referencelande og repræsentanterne for Kina om indledningen af udløbsundersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(7)
Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(8)
I betragtning af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Kina og de ikke-forretningsmæssigt forbundne EU-importører, der var involveret i undersøgelsen, anførtes det i indledningsmeddelelsen, at man påtænkte at anvende stikprøveudtagning i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter i henhold til grundforordningens artikel 17 anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter offentliggørelsen af meddelelsen om indledning af undersøgelsen og meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen.
(9)
Tre importører gav sig til kende. Ingen af dem importerede imidlertid visse wolframelektroder med oprindelse i Folkerepublikken Kina i NUP.
(10)
Da kun to eksporterende producenter fra Kina indsendte de ønskede oplysninger, var det ikke nødvendigt at udtage en stikprøve af eksporterende producenter.
(11)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste, var berørt af sagen, og til de parter, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget besvarelser fra to EU-producenter, to eksporterende producenter i Kina og en producent i USA.
(12)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade, og fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter
-
Plansee SE, Østrig
-
Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH, Tyskland
b)
Eksporterende producenter i Kina
-
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd., Zibo
-
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co. Ltd, Baoji
c)
Virksomhed, der er forretningsmæssigt forbundet med en samarbejdsvillig eksporterende producent i Kina
-
Shanghai Weldstone Asia Co., Ltd., Shanghai
d)
Virksomheder, der er forretningsmæssigt forbundet med en samarbejdsvillig eksporterende producent i Den Europæiske Union
-
Weldstone GmbH, Wilnsdorf, Tyskland
-
Binzel Benelux bvba, Eke - Nazareth, Belgien
e)
Referenceland
-
Global Tungsten & Powders Corp, Towanda, USA
B. DEN UNDERSØGTE VARE OG SAMME VARE
(13)
Den vare, der er genstand for undersøgelsen, er den samme som i forordning (EF) nr. 260/2007, nemlig wolframsvejseelektroder, herunder wolframstænger og stænger til svejseelektroder, med et vægtindhold af wolfram på mindst 94 %, undtagen kun sintrede stænger, også afskåret i passende længder, med oprindelse i Kina (»den undersøgte vare«), i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8101 99 10 og ex 8515 90 00.
(14)
Den undersøgte vare anvendes til svejsning og lignende processer. Wolframelektroder anvendes inden for en lang række industrisektorer, som f.eks. bygge- og anlægssektoren, værfts-, bil-, skibs-, kemi-, kernekrafts-, luft- og rumfartsindustrien samt til olie- og gasledninger. I forbindelse med proceduren anses alle former for wolframelektroder for at være en og samme vare på grund af de fysiske og kemiske egenskaber og de forskellige typers indbyrdes ombyttelighed set fra et brugersynspunkt.
(15)
Undersøgelsen bekræftede, at den undersøgte vare og varer, der blev fremstillet og solgt på hjemmemarkedet i Kina, og varer fremstillet og solgt i Unionen af EU-erhvervsgrenen samt varer, der blev fremstillet og solgt i referencelandet, har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål som i den oprindelige undersøgelse og derfor anses for at være samme vare i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
1. Indledende bemærkninger
(16)
Det blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgt, om der fandt dumping sted på det pågældende tidspunkt, og i bekræftende fald, om de eksisterende foranstaltningers udløb sandsynligvis ville føre til fortsat eller fornyet dumping.
(17)
Som forklaret ovenfor var det ikke nødvendigt at udtage en stikprøve af eksporterende producenter i Kina. De to samarbejdsvillige virksomheder tegnede sig for 80 % til 85 % af importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen i NUP. På det grundlag blev det konkluderet, at samarbejdsgraden var høj.
(18)
En af de samarbejdsvillige eksporterende producenter blev i den oprindelige undersøgelse indrømmet markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), mens den anden blev indrømmet individuel behandling i henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 5. Der mindes om, at i forbindelse med undersøgelserne i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, tages markedsøkonomisk og individuel behandling ikke op til fornyet overvejelse. En tredje virksomhed, som ikke samarbejdede i den nuværende udløbsundersøgelse, blev indrømmet individuel behandling i den oprindelige undersøgelse.
2. Dumpingimport i NUP
2.1. Referenceland
(19)
Da Kina er et land med overgangsøkonomi, skal den normale værdi for de eksporterende producenter, der ikke er indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af prisen eller en beregnet værdi i et egnet tredjeland med markedsøkonomi (»referenceland«), jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
(20)
Som i den oprindelige undersøgelse blev USA foreslået som egnet referenceland i indledningsmeddelelsen med henblik på at fastsætte den normale værdi. Interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger til det hensigtsmæssige i dette valg. Kommissionen har ikke modtaget nogen bemærkninger i denne henseende.
(21)
Kommissionen undersøgte også, om andre lande kunne være et rimeligt valg som referenceland og udpegede andre tredjelande, hvorfra importen af wolframelektroder var blevet indberettet til Eurostat. Potentielle kendte producenter i disse lande blev kontaktet og opfordret til at samarbejde i denne undersøgelse. Imidlertid blev der ikke etableret noget samarbejde.
(22)
USA blev anset som et repræsentativt referencemarked, navnlig på baggrund af den åbenhed og konkurrence, der præger det amerikanske hjemmemarked. USA blev også anvendt som referenceland i den oprindelige undersøgelse. Der er ikke påvist nye eller ændrede omstændigheder, som ville kunne berettige en ændring, og Kommissionen har heller ikke fået meddelelse om sådanne omstændigheder.
(23)
USA er derfor blevet anvendt som et referenceland med markedsøkonomi i forbindelse med denne fornyede undersøgelse. Den eneste kendte amerikanske producent blev kontaktet og indvilgede i at samarbejde, besvare spørgeskemaet og acceptere et kontrolbesøg. De kontrollerede salgs- og produktionstal for denne virksomhed blev anvendt til at fastsætte den normale værdi for virksomheder, der ikke var blevet indrømmet markedsøkonomisk behandling i den oprindelige undersøgelse.
2.2. Normal værdi
(24)
For den virksomhed, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i den oprindelige undersøgelse, er den normale værdi blevet fastsat ud fra denne virksomheds oplysninger. Det blev i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgt, om hjemmemarkedssalget af wolframelektroder til uafhængige kunder var repræsentativt i NUP, dvs. om salgsmængden af den vare, der er beregnet til hjemmemarkedsforbrug, udgjorde 5 % eller mere af deres eksport af den pågældende vare til Unionen.
(25)
Det blev efterfølgende undersøgt, om hjemmemarkedssalget af samme vare kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4, ved at fastlægge andelen af det rentable salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet.
(26)
For de pågældende varetyper, hvor hjemmemarkedssalget var repræsentativt og havde fundet sted i normal handel, blev den normale værdi fastsat ud fra de priser, der blev betalt af uafhængige kunder i eksportlandet. For de resterende typer varer, der blev undersøgt, måtte den normale værdi beregnes i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3. Derfor blev den normale værdi beregnet ved at anvende virksomhedens fremstillingsomkostninger plus salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G-omkostninger«) samt fortjenesten på hjemmemarkedssalget i normal handel i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6.
(27)
Efter fremlæggelsen af oplysninger fremførte en part, at den metode, der var anvendt til at fastlægge SA&G-omkostningerne, var forskellig fra den, der var blevet anvendt i den oprindelige undersøgelse, hvilket kan have haft en indvirkning på fastlæggelsen af den fortjenstmargen, der var blevet anvendt til at beregne den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6. Ud over de oplysninger, der allerede var blevet forelagt i undersøgelsen, dokumenterede parten ikke sin påstand. Det skal bemærkes, at jf. grundforordningens artikel 2, stk. 5, blev SA&G-omkostningerne fordelt på grundlag af omsætningen, og at denne metode også var blevet anvendt i den oprindelige undersøgelse.
(28)
Den fortjeneste, der var blevet anvendt i den oprindelige undersøgelse, var ikke fremkommet i forbindelse med kontrollen af, at der var tale om normal handel, da ingen af de pågældende eksporterede varetyper blev solgt på hjemmemarkedet i normal handel. Denne udløbsundersøgelse viste, at nogle typer af de pågældende varer var rentable, og derfor blev fortjenesten ved disse rentable transaktioner anvendt til beregning af den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6.
(29)
For den virksomhed, som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i den oprindelige undersøgelse, blev den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsat på grundlag af oplysninger fra den samarbejdende producent i referencelandet. Referencelandsproducentens hjemmemarkedssalg blev anset for at have fundet sted i tilstrækkelige mængder og i normal handel og kunne således anvendes til at fastslå normal værdi for den virksomhed, som ikke var blevet indrømmet markedsøkonomisk behandling.
2.3. Eksportpris
(30)
Med hensyn til den virksomhed, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, foregik al eksportsalg til Unionen gennem forretningsmæssigt forbundne importører, og varerne blev derefter videresolgt til forretningsmæssigt forbundne og ikke forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Unionen. Eksportprisen blev derfor beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 9, på grundlag af den pris, hvortil de importerede varer for første gang videresolgtes til en uafhængig køber, justeret for alle omkostninger mellem import og videresalg samt for en rimelig margen for SA&G og fortjeneste. I denne forbindelse benyttedes de forretningsmæssigt forbundne virksomheders egne SA&G-omkostninger.
(31)
Efter fremlæggelse af oplysninger fremførte en part, at visse udgifter, som havde relation til salget af andre varer end den pågældende vare, blev taget i betragtning, når der blev fastsat SA&G-omkostninger for forretningsmæssigt forbundne importører, og at disse omkostninger derfor burde udelukkes. Det skal bemærkes, at de kontrollerede SA&G-omkostninger som oplyst af de pågældende virksomheder blev taget i betragtning, da eksportprisen blev beregnet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9. Påstanden om, at de indberettede SA&G-omkostninger indeholdt SA&G-omkostninger fra salget af andre varer, var ikke dokumenteret og måtte derfor afvises.
(32)
Dertil kommer, at de bemærkninger, som en interesseret part havde indsendt om eksportpriserne, var baseret på en fejl i angivelsen af den relevante valuta. Påstanden blev derfor afvist.
(33)
Med hensyn til fortjenstmargenen samarbejdede ingen af de ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen. I den oprindelige undersøgelse blev fortjenstmargenen for de forretningsmæssigt forbundne importører anvendt, idet aktiviteterne for de ikke forretningsmæssigt forbundne importører ikke var tilstrækkeligt sammenlignelige med aktiviteterne for den pågældende forretningsmæssigt forbundne importør. Undersøgelsen viste, at aktiviteterne for den forretningsmæssigt forbundne importør var de samme i NUP som i undersøgelsesperioden i den oprindelige undersøgelse, dvs. størstedelen af de wolframelektroder, der blev importeret, blev yderligere indarbejdet i det hovedprodukt, som gruppen fremstillede, nemlig svejsepistolen. Det bør også bemærkes, at wolframelektroderne har en lavere værdi end slutproduktet. På den baggrund blev det konkluderet som i den oprindelige undersøgelse, at den forretningsmæssigt forbundne importørs egen fortjenstmargen ville udgøre et præcist grundlag som fortjenstmargen til beregning af eksportprisen.
(34)
Med hensyn til den virksomhed, der fik indrømmet individuel behandling i den oprindelige undersøgelse, skete alt eksportsalg til Unionen direkte til uafhængige kunder i Unionen. Eksportprisen blev fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
(35)
Fastsættelsen af eksportprisen for alle andre producenter, der var etableret i Kina, var baseret på importstatistikkerne i den database, der er omhandlet i artikel 14, stk. 6.
(36)
Eksportpriserne blev fastlagt ved i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 10, at fratrække den betalte antidumpingtold, da ingen af parterne havde indsendt dokumentation for, at tolden var behørigt afspejlet i videresalgsprisen og de efterfølgende salgspriser på EU-markedet.
2.4. Sammenligning
(37)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik.
(38)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen hos begge de samarbejdsvillige eksporterende producenter blev der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, i form af justeringer taget behørigt hensyn til visse forskelle i transport-, forsikrings- og kreditomkostninger, som påvirkede priserne og deres sammenlignelighed.
2.5. Dumpingmargen
(39)
Dumpingmargenen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og det vejede gennemsnit for eksportprisen.
(40)
For den samarbejdsvillige eksporterende producent, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i den oprindelige undersøgelse, viste denne sammenligning, at denne virksomhed fortsatte med dumping på et betydeligt niveau.
(41)
For den samarbejdsvillige eksporterende producent, der blev indrømmet individuel behandling i den oprindelige undersøgelse, og for alle andre ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina, for hvilke en landsdækkende dumpingmargen fandt anvendelse, blev der fastslået et betydeligt dumpingniveau, som endog var højere end i den oprindelige undersøgelse.
3. Udvikling i importen ved bortfald af foranstaltningerne
3.1. Indledende bemærkning
(42)
I forlængelse af konklusionen om, at der fandt dumping sted i NUP, blev sandsynligheden for fortsat dumping i tilfælde af ophævelse af foranstaltningerne undersøgt.
(43)
Det skal i den forbindelse nævnes, at de samarbejdsvillige eksporterende producenter kun tegnede sig for ca. 10 % af den samlede produktionskapacitet i Kina. Derfor måtte konklusionerne stort set baseres på de oplysninger, der var indsendt i anmodningen om fornyet undersøgelse og på offentligt tilgængelige oplysninger. De kinesiske producenters eksportprispolitik over for andre tredjelandsmarkeder, den kinesiske produktionskapacitet og den uudnyttede kapacitet samt EU-markedets tiltrækningskraft på kinesiske eksportører blev især taget i betragtning.
3.2. De kinesiske producenters eksportprispolitik over for andre tredjelandsmarkeder
(44)
For så vidt angår eksporten til andre tredjelandsmarkeder bør det bemærkes, at de statistiske oplysninger, der er tilgængelige fra de kinesiske offentlige databaser omfatter en bredere varedækning end den undersøgte vare, og der kan derfor ikke udarbejdes en fornuftig analyse af de mængder, der er eksporteret til andre markeder eller priserne på disse markeder. De to samarbejdsvillige producenter fra Kina eksporterede ikke til forretningsmæssigt forbundne kunder på andre tredjelandsmarkeder. På den baggrund kunne eksportpriserne til andre tredjelandsmarkeder i NUP ikke på pålidelig vis fastsættes, og der kunne ikke drages en utvetydig konklusion ud fra de tilgængelige oplysninger.
3.3. De kinesiske producenters uudnyttede kapacitet
(45)
De oplysninger, på baggrund af hvilke analysen i det efterfølgende blev udarbejdet, blev leveret af ansøgeren i anmodningen om fornyet undersøgelse og blev krydstjekket med offentligt tilgængelige oplysninger.
(46)
På det grundlag blev de kinesiske producenters kapacitet anslået til at være 1 600 000 kg. Ansøgerens skøn over de kinesiske producenters kapacitetsudnyttelse er på ca. 63 %, hvilket betyder en uudnyttet kapacitet på ca. 600 000 kg, der overstiger det samlede EU-forbrug i NUP med næsten 5 gange. Således er der store mængder, der vil kunne eksporteres fra Kina, navnlig eftersom der ikke er tegn på, at markeder i tredjelande eller hjemmemarkedet kan absorbere denne store uudnyttede kapacitet.
3.4. Mængden af og priserne på dumpingimporten fra Kina
(47)
Importen fra Kina til Unionen steg med 9 % i den betragtede periode og nåede et niveau et godt stykke over 50 000 kg i NUP, hvilket udgjorde ca. halvdelen af det samlede EU-forbrug i NUP.
(48)
I den betragtede periode svingede importpriserne og fulgte samme tendenser som EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet. Generelt steg importpriserne fra 2008 til NUP med 42 %, og befandt sig stadig på dumpingniveau. Prisstigningen forklares hovedsageligt ved de højere omkostninger for råvarerne (wolframpulver) i NUP.
3.5. EU-markedets tiltrækningskraft
(49)
EU-markedet er et af de største i verden og har ca. 20 % af det globale forbrug af wolframelektroder. De kinesiske virksomheder har udvist en stor interesse i at udbygge deres tilstedeværelse på EU-markedet, som underbygges af det forhold, at de beholdt og endog udbyggede deres betydelige markedsandel på 45 % i NUP.
3.6. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping
(50)
Ovenstående analyse viser, at kinesisk import fortsat kom ind på EU-markedet til dumpingpriser med betydelige dumpingmargener. I betragtning af især analysen af prisniveauet på EU-markedet og den interesse, som de kinesiske eksportører har udvist for EU-markedet, og den betydelige uudnyttede kapacitet, der findes i Kina, og som er langt større end det samlede EU-forbrug, kan det konkluderes, at der er stor sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne ophæves.
D. SITUATION PÅ EU-MARKEDET
1. Definition af EU-erhvervsgrenen
(51)
Denne undersøgelse bekræftede, at wolframelektroder fremstilles af to producenter i Unionen. Begge producenter samarbejdede fuld ud i forbindelse med undersøgelsen.
(52)
De ovennævnte virksomheder anses for at udgøre erhvervsgrenen i EU, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, og vil herefter blive omtalt som »EU-erhvervsgrenen«.
2. Indledende bemærkning
(53)
Da der kun er to virksomheder, som udgør EU-erhvervsgrenen, vil oplysningerne om EU-erhvervsgrenen enten blive forelagt i indekseret form eller i intervaller, således at fortroligheden beskyttes i henhold til grundforordningens artikel 19.
(54)
Da importen på KN-kode-niveau fra Eurostat også omfattede andre varer end wolframelektroder, er oplysningerne om importen blevet analyseret på Taric-kode-niveau suppleret med oplysninger, der er indsamlet jf. grundforordningens artikel 14, stk. 6. Taric-oplysninger betragtes som fortrolige, da de har en detaljeringsgrad, som gør det muligt at identificere parterne. Dette er årsagen til, at der anvendes intervaller i forbindelse med visse oplysninger.
3. EU-forbruget
(55)
EU-forbruget blev fastlagt ud fra EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet og importoplysninger fra Eurostat på Taric-kode-niveau suppleret med oplysninger, der er indsamlet i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6.
(56)
Mellem 2008 og NUP (»den betragtede periode«) faldt EU-forbruget med 16 %. Forbruget i Unionen er faldet væsentligt mellem 2008 og 2009 og steg siden uden dog at nå niveauet fra før krisen i NUP. Fra lavpunktet i 2009 til NUP steg EU-forbruget med næsten 40 %.
Tabel 1
Forbrug
Mængde
(kg)
2008
2009
2010
NUP
Forbrug
140 000- 150 000
90 000-100 000
110 000-120 000
120 000-130 000
Indeks (2008 = 100)
100
61
75
84
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser, Eurostat, database jf. artikel 14, stk. 6.
4. Mængde og markedsandel for dumpingimporten fra Folkerepublikken Kina
(57)
Mængderne og markedsandelene for dumpingimporten fra Kina blev fastlagt ud fra de statistiske oplysninger, der var indgivet på Taric-niveau suppleret med oplysninger, der var indsamlet i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6.
(58)
Til trods for det absolutte fald i EU-forbruget steg importmængden af den undersøgte vare med oprindelse i Kina med 9 % i den betragtede periode og holdt sig på et niveau et godt stykke over 50 000 kg i NUP. (jf. tabel 2). Denne stigning sammen med den generelle nedgang i EU-forbruget i den betragtede periode, førte til en stigning i de kinesiske eksportørers markedsandel til ca. halvdelen af det samlede EU-marked.
Tabel 2
Importen fra Kina
2008
2009
2010
NUP
Mængde
51 771
36 188
39 953
56 289
Indeks (2008 = 100)
100
70
77
109
Markedsandel (%)
35-40
35-40
35-40
45-50
Kilde:
Eurostat, database jf. artikel 14, stk. 6.
5. Priserne på importen fra Kina
5.1. Prisudvikling
(59)
Priserne på varer fra Kina steg med ca. 40 % mellem 2008 og NUP med en kraftig stigning i NUP. Prisstigningen forklares hovedsageligt med de højere omkostninger for den vigtigste råvare (wolframpulver) i NUP.
Tabel 3
Priserne på importen fra Kina
2008
2009
2010
NUP
Priser
EUR/kg
36,59
33,83
41,56
51,83
Indeks (2008 = 100)
100
92
114
142
Kilde:
Eurostat, database jf. artikel 14, stk. 6.
5.2. Prisunderbud
(60)
Undersøgelsen afslørede, at importpriserne på varer fra Kina underbød EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige priser. Der blev fastslået en underbudsmargin på 37 % i NUP, og underbudsmargenen var stadig betydelig - ca. 24 % - når man inkluderede antidumpingtolden i beregningen. Beregningen var baseret på en sammenligning af cif-eksportpriserne for de samarbejdsvillige eksporterende producenter med EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige priser ab fabrik. Priserne blev anset for at være repræsentative for Kina, da de to samarbejdsvillige eksporterende producenter dækkede ca. 80 % af importen af wolframelektroder fra Kina.
(61)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede en eksporterende producent, at priserne ikke blev sammenlignet varetype for varetype, og at de beregnede underbudsmargener ikke gav mening på grund af de påståede betydelige prisforskelle mellem forskellige varetyper. På baggrund af de oplysninger, der var til rådighed, var det kun muligt at sammenligne varetype for varetype for en del af EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet og kun for en del af eksportsalget til Unionen. Imidlertid fremlagde parten ingen dokumentation for, at der kunne drages tvivl om det fornuftige i den anvendte metode. Denne påstand måtte derfor afvises.
(62)
Efter fremlæggelsen af oplysninger blev det også fremført, at de kinesiske importpriser og EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet ikke var blevet sammenlignet i samme handelsled. Denne påstand blev ikke dokumenteret, da den pågældende part ikke fremlagde oplysninger eller dokumentation, som påviste konsekvente og tydelige forskelle i funktion og priser hos sælger for de påståede forskellige handelsled. Denne påstand blev derfor afvist.
6. Import fra andre tredjelande
(63)
Importmængden og priserne fra andre lande i den betragtede periode fremgår af nedenstående tabel. Mængderne og markedsandelene for dumpingimporten fra andre tredjelande blev fastlagt ud fra de statistiske oplysninger, der var indgivet på Taric-niveau suppleret med oplysninger, der var indsamlet i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6.
Tabel 4
Import fra andre tredjelande
2008
2009
2010
NUP
Vietnam
Importmængde (kg)
27 878
14 184
13 776
25 833
Indeks (2008 = 100)
100
51
49
93
Pris
EUR/kg
44,36
45,34
46,02
56,01
Indeks (2008 = 100)
100
102
104
126
Sydkorea
Importmængde (kg)
21 299
8 174
11 051
3 319
Indeks (2008 = 100)
100
38
52
16
Pris
EUR/kg
50,99
44,16
44,16
59,31
Indeks (2008 = 100)
100
87
87
116
Andre tredjelande
Importmængde (kg)
7 641
6 247
10 942
9 186
Indeks (2008 = 100)
100
82
143
120
Pris
EUR/kg
43,24
59,82
64,98
57,75
Indeks (2008 = 100)
100
138
150
134
I alt
Importmængde (kg)
56 818
28 605
35 779
38 338
Indeks (2008 = 100)
100
50
63
67
Markedsandel for importerede varer fra andre tredjelande (%)
35-40
30-35
30-35
30-35
Pris
EUR/kg
46,70
48,17
51,25
56,71
Indeks (2008 = 100)
100
103
110
121
Kilde:
Eurostat, database jf. artikel 14, stk. 6.
(64)
Importmængden fra andre tredjelande til EU-markedet faldt med ca. 33 % i den betragtede periode. Markedsandelene faldt i den betragtede periode og lå mellem 30 % og 35 % i NUP. Priserne fra andre tredjelande steg med 21 % i samme periode.
(65)
Der mindes om, at i den oprindelige undersøgelse var der ingen betydelig import af samme vare til EU-markedet ud over fra Kina. Den oprindelige undersøgelse fastslog, at de vigtigste markeder for de resterende amerikanske og japanske producenter var deres respektive hjemmemarkeder. Det blev derfor konkluderet, at importen fra lande ud over Kina var meget begrænset.
(66)
Ifølge oplysninger fra EU-erhvervsgrenen fandtes der ingen produktion af wolframelektroder i Vietnam og Sydkorea, og importen fra disse lande var reelt set fra Kina. Imidlertid var der ikke indhentet oplysninger, der bekræftede denne påstand i denne undersøgelse.
7. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
7.1. Indledende bemærkninger
(67)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
(68)
Da EU-erhvervsgrenen består af kun to producenter, indberettes oplysningerne i intervaller af fortrolighedshensyn.
7.2. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(69)
EU-erhvervsgrenens produktion faldt hvert år i den betragtede periode. Sidst i NUP var produktionen faldet med 29 % i forhold til 2008. Tendensen har især været negativ i 2009 med et fald på mere end 40 %.
Tabel 5
Den samlede EU-produktion
Mængde
(kg)
2008
2009
2010
NUP
Produktion
60 000-70 000
35 000-40 000
50 000-60 000
40 000-50 000
Indeks (2008 = 100)
100
60
82
71
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
(70)
Produktionskapaciteten var stabil i den betragtede periode. Da produktionen faldt, udviste kapacitetsudnyttelsen et samlet fald på 27 % mellem 2008 og NUP, hvilket førte til en kapacitetsudnyttelse på 41 % i NUP. De nærmere tal er som følger:
Tabel 6
Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
Mængde
(kg)
2008
2009
2010
NUP
Produktionskapacitet
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
Indeks (2008 = 100)
100
100
100
100
Kapacitetsudnyttelse (%)
57
35
47
41
Indeks (2008 = 100)
100
60
82
73
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
7.3. Lagerbeholdninger
(71)
EU-erhvervsgrenens slutlagre faldt med 20 % mellem 2008 og NUP. Denne udvikling stemmer overens med den generelle udvikling med et faldende forbrug på EU-markedet i samme periode.
Tabel 7
Slutlagre
Mængde
(kg)
2008
2009
2010
NUP
Slutlagre
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
Indeks (2008 = 100)
100
70
85
80
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
7.4. Salgsmængde
(72)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder faldt med 23 % mellem 2008 og NUP og faldt kraftigt mellem 2008 og 2009. Denne negative udvikling har været mere markant end faldet i det samlede forbrug med undtagelse af 2010.
Tabel 8
Salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder
2008
2009
2010
NUP
Mængde (kg)
40 000-50 000
25 000-30 000
35 000-40 000
30 000-35 000
Indeks (2008 = 100)
100
65
87
77
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
7.5. Markedsandel
(73)
Som følge af de forhold, der fremgår af foregående betragtning om EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet, faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenen var til trods for en nedgang i salgsmængde i stand til at bevare sine markedsandele i 2009 og 2010, men oplevede en tilbagegang i NUP, med et faldende salg til trods for et marked i fremgang. Det medførte en markedsandel på mellem 20 % til 25 %, der var lidt lavere end den, der var registreret i begyndelsen af den betragtede periode.
Tabel 9
EU-erhvervsgrenens markedsandel
2008
2009
2010
NUP
EU-erhvervsgrenens markedsandel (%)
25-30
25-30
30-35
20-25
Indeks (2008 = 100)
100
107
117
91
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser, Eurostat, database jf. artikel 14, stk. 6.
7.6. Vækst
(74)
Som forklaret ovenfor faldt forbruget i Unionen væsentligt mellem 2008 og 2009 som et resultat af den økonomiske afmatning og er siden steget uden dog at nå niveauet fra før krisen i NUP. EU-erhvervsgrenen var til trods for en nedgang i salgsmængde i stand til at bevare sine markedsandele i 2009 og 2010, men oplevede en tilbagegang i NUP med et faldende salg til trods for et marked i fremgang.
7.7. Beskæftigelse og produktivitet
(75)
Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen faldt med 13 % mellem 2008 og NUP.
(76)
Efter faldet i produktionen faldt også produktiviteten pr. arbejdstager, målt som resultat i kg pr. arbejdstager, i den betragtede periode. De nærmere tal er som følger:
Tabel 10
Den samlede EU-beskæftigelse og -produktivitet
2008
2009
2010
NUP
Medarbejderindeks
100
65
84
87
Produktivitetsindeks
100
92
106
83
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
7.8. Enhedssalgspriser
(77)
EU-erhvervsgrenens enhedssalgspriser over for ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen faldt let mellem 2008 og 2010 og afspejlede delvis virkningen af den økonomiske krise. Mellem 2010 og NUP steg salgspriserne væsentligt. EU-erhvervsgrenens enhedssalgspriser steg generelt med 35 % i løbet af den betragtede periode. Denne prisudvikling, især mellem 2010 og NUP, skyldtes prisstigningen i de væsentligste komponenter i wolframelektroderne
Tabel 11
Enhedspris for EU-salg
2008
2009
2010
NUP
Enhedspris for EU-salg (EUR pr. enhed)
80-120
80-120
80-120
100-140
Indeks (2008 = 100)
100
94
96
135
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
7.9. Rentabilitet
(78)
Rentabiliteten forbedredes mellem 2008 og NUP efter at have nået et lavere niveau i 2009 og 2010. Imidlertid forblev rentabiliteten negativ i hele den betragtede periode.
Tabel 12
Rentabilitet
2008
2009
2010
NUP
Rentabilitet for EU-salg
Indeks (2008 = 100)
100
95
95
104
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
7.10. Investeringer og investeringsafkast
(79)
Investeringerne i forbindelse med den pågældende vare faldt betydeligt i den betragtede periode.
(80)
Investeringsafkastet fulgte rentabilitetsudviklingen. I 2008 registrerede EU-erhvervsgrenen et negativt investeringsafkast, som blev let forbedret, selv om det dog forblev negativt i NUP.
Tabel 13
Investeringer og investeringsafkast
Indeks (2008 = 100)
2008
2009
2010
NUP
Investeringer
100
2
23
18
Investeringsafkast
100
100
96
103
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
7.11. Likviditet og evne til at rejse kapital
(81)
Likviditeten, som er erhvervsgrenens evne til selv at finansiere sine aktiviteter udtrykt som en procentdel af omsætningen af den pågældende vare, forbedredes betydeligt i den betragtede periode, selv om den forblev negativ.
Tabel 14
Likviditet
2008
2009
2010
NUP
Likviditet
Indeks (2008 = 100)
100
99
96
106
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
7.12. Lønninger
(82)
Mellem 2008 og NUP faldt EU-erhvervsgrenens lønninger med 16 % i takt med nedgangen i antallet af arbejdstagere.
7.13. Dumpingmargenens størrelse
(83)
Til trods for de gældende foranstaltninger fortsatte den væsentlige dumping i NUP på et niveau, som er betydeligt over det nuværende foranstaltningsniveau. I betragtning af den store uudnyttede kapacitet underbød de faktiske importmængder fra Kina og deres priser i betragtelig grad EU-erhvervsgrenens salgspriser, og virkningen af de faktiske dumpingmargener for EU-erhvervsgrenen kan ikke anses for at være ubetydelig.
7.14. Genrejsning efter tidligere dumping
(84)
Det blev undersøgt, om EU-erhvervsgrenen havde genrejst sig efter virkningerne af tidligere dumping. Til trods for de gældende antidumpingforanstaltninger lykkedes det ikke EU-erhvervsgrenen at genrejse sig fra tidligere dumping. Som en reaktion på pristrykket fra den kinesiske import prøvede EU-erhvervsgrenen at bevare sin markedsandel, men måtte registrere tab som et resultat heraf.
8. Konklusion om EU-erhvervsgrenens situation
(85)
EU-erhvervsgrenen forblev i en sårbar økonomisk situation og fortsatte med at lide væsentlig skade. Næsten alle skadesindikatorer vedrørende EU-producenternes finansielle resultater forværredes i den betragtede periode. Det kunne dermed ikke konkluderes, at EU-erhvervsgrenens situation var sikret.
(86)
Som en reaktion på pristrykket fra den kinesiske import prøvede EU-erhvervsgrenen at bevare sin markedsandel, men solgte til priser, der i det store og hele var under »break-even«. Stigningen i EU-erhvervsgrenens salgspriser mellem 2010 og NUP er faktisk knyttet til stigningen i råvarepriserne og dækkede ikke EU-erhvervsgrenens samlede omkostninger.
(87)
Det kan konkluderes, at EU-erhvervsgrenens vanskeligheder klart hænger sammen med den massive tilstedeværelse af kinesisk lavprisimport af den undersøgte vare på EU-markedet, som sælges til betydeligt dumpede priser på trods af de gældende foranstaltninger. Den faktor var tilstrækkelig til at føre til en situation, hvor EU-erhvervsgrenen lider tab i et forsøg på at bevare en fornuftig markedsandel. Endvidere er disse vanskeligheder blevet yderligere forværret af to faktorer gennem næsten hele den betragtede periode: afmatningen på markedet under den økonomiske krise i 2008-2009 og, omend i mindre omfang, den pludselige stigning i råvareomkostningerne i NUP. Det førte til en situation, hvor tabene har nået et betydeligt niveau.
(88)
På baggrund af den negative udvikling af indikatorerne for EU-erhvervsgrenen er det opfattelsen, at EU-erhvervsgrenen fortsatte med at lide væsentlig skade i den betragtede periode, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
E. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT SKADE
1. Indledende bemærkninger
(89)
I den betragtede periode befandt EU-erhvervsgrenen sig tilsyneladende i en sårbar situation, hvor den stadig var udsat for skadevoldende virkninger af dumpingimporten fra Kina.
(90)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev importen fra det pågældende land vurderet for at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat skade, hvis foranstaltningerne fik lov til at udløbe.
2. Kinesiske eksportmængder
(91)
Der mindes om, at forbruget på EU-markedet faldt betydeligt efter den oprindelige undersøgelse hovedsageligt som følge af den økonomiske afmatning. Under disse omstændigheder steg den kinesiske importmængde til et niveau et godt stykke over 50 000 kg i NUP. Med hensyn til importmængderne er de steget med 9 %, hvorimod EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt.
3. Uudnyttet kapacitet i Kina
(92)
Som beskrevet i betragtning 46 er der ud fra de tilgængelige oplysninger en betydelig uudnyttet kapacitet i Kina. Det kan forventes, at en stor del af denne uudnyttede kapacitet vil kunne anvendes til at øge importen til EU-markedet, hvis der ikke findes antidumpingforanstaltninger. Det skyldes, at der ikke er tegn på, at tredjelandsmarkederne eller det kinesiske hjemmemarked vil kunne absorbere den væsentlige uudnyttede kapacitet i Kina. Følgelig er der kapacitet til en væsentlig forøgelse af importen til Unionen. Den uudnyttede kapacitet skønnes at ville overstige EU-forbruget i NUP næsten fem gange.
(93)
Desuden tydede oplysninger, der blev fremlagt i løbet af undersøgelsen, på, at der var større fordrejninger i forbindelse med råvaremarkedet (ammoniumparawolframat), der var blevet anvendt til fremstillingen af den undersøgte vare. Denne råvare er underlagt eksportkontingenter, der er indført af de kinesiske myndigheder, og eksportafgifter. Dette begrænser eksporten af ammoniumparawolframat og øger kunstigt prisen på verdensmarkedet. Disse fordrejninger medfører sandsynligvis yderligere incitamenter for den kinesiske erhvervsgren til at producere og eksportere til lave priser, hvorimod EU-erhvervsgrenen skal producere den samme vare ud fra kunstigt høje råvarepriser.
4. EU-markedets tiltrækningskraft
(94)
Det blev påvist, at de kinesiske eksporterende producenter udviste en fortsat interesse i EU-markedet og var i stand til at øge importmængden på bekostning af EU-erhvervsgrenens salg. De øgede endog deres allerede betydelige markedsandel i NUP.
5. Konklusion
(95)
EU-erhvervsgrenen har i mange år lidt under følgerne af dumpingimport fra Kina og befinder sig stadig i en vanskelig økonomisk situation.
(96)
Hvis foranstaltningerne får lov til at løbe ud, er der en stor sandsynlighed for øget dumpingimport, som på alvorlig vis kan true EU-erhvervsgrenens eksistens. I Kina er der faktisk en betydelig uudnyttet kapacitet, som med stor sandsynlighed vil blive rettet mod EU-markedet til dumpingpriser, der underbyder EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe.
(97)
På baggrund af undersøgelsesresultaterne dvs. den fortsatte dumping, den uudnyttede kapacitet i Kina, fordrejningen på markedet for råvarer, de eksporterende kinesiske producenters potentiale med hensyn til at omdirigere deres eksportmængder til EU-markedet, de kinesiske eksportørers eksportprispolitik, der klart underbyder EU-erhvervsgrenens priser, og EU-markedets tiltrækningskraft, vil enhver ophævelse af foranstaltningerne medføre en sandsynlighed for fortsat skade.
F. UNIONENS INTERESSER
1. Indledning
(98)
Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om det ville være imod Unionens interesser som helhed at opretholde de nuværende foranstaltninger. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser. Alle interesserede parter fik, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2, mulighed for at fremsætte bemærkninger.
(99)
Det skal bemærkes, at det i den oprindelige undersøgelse blev fastslået, at det ikke var i strid med Unionens interesser at indføre foranstaltninger. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede har været antidumpingforanstaltninger gældende, giver det endvidere mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle uønskede negative virkninger for de berørte parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(100)
På dette grundlag blev det undersøgt, om der til trods for konklusionen om, at den skadevoldende dumping sandsynligvis ville fortsætte, var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke ville være i Unionens interesse at opretholde foranstaltningerne i dette bestemte tilfælde.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(101)
Ud fra EU-erhvervsgrenens situation og analysen af sandsynligheden for fornyet skade, er det klart, at EU-erhvervsgrenen sandsynligvis vil opleve en alvorlig forværring af sin økonomiske situation, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov at udløbe. I den betragtede periode mistede EU-erhvervsgrenen produktion og salgsmængde, men importen fra det pågældende land steg på trods af de gældende foranstaltninger. I den samme periode forværredes EU-erhvervsgrenens økonomiske situation, da den blev tabsgivende. Derfor er det nødvendigt at håndhæve redelige konkurrencevilkår på EU-markedet.
(102)
Det er opfattelsen, at fortsættelsen af foranstaltninger vil være en fordel for EU-erhvervsgrenen, som i så fald vil være i stand til at øge sin salgsmængde og forbedre sin økonomiske situation. Derimod vil en afbrydelse af foranstaltningerne være en alvorlig trussel for EU-erhvervsgrenens levedygtighed.
3. Brugernes interesser
(103)
Ingen af de 15 brugere, der blev kontaktet, indvilligede i at samarbejde. Som i den oprindelige undersøgelse blev der ikke modtaget spørgeskemabesvarelser fra interesserede brugere. I den oprindelige undersøgelse blev det manglende samarbejde forklaret med wolframelektrodernes lave indvirkning på produktionsomkostningerne, da det tilsyneladende er kvalitet og pålidelighed, som er kundernes vigtigste kriterium. I betragtning af den tilsyneladende marginale virkning af den undersøgte vare på varer i efterfølgende produktionsled, blev det konkluderet, at foranstaltningerne ikke ville påvirke brugerindustrien negativt.
4. Importørernes interesser
(104)
Tre importører kontaktede Kommissionen i begyndelsen af undersøgelsen, men de blev ikke betragtet som interesserede parter, da de ikke havde importeret den pågældende vare fra Kina i NUP. Da importørerne af wolframelektroder ikke udviste nogen interesse under undersøgelsen blev det konkluderet, at det ikke ville være imod EU's interesser at opretholde foranstaltningerne.
5. Konklusion
(105)
I betragtning af ovennævnte konkluderes det, at der ikke findes tvingende grunde til ikke at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger.
G. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(106)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger opretholdes. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.
(107)
Det følger af ovenstående, at de antidumpingforanstaltninger over for importen af visse wolframelektroder med oprindelse i Kina, der indførtes ved forordning (EF) nr. 260/2007, bør opretholdes, som fastlagt i grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(108)
For at minimere risikoen for omgåelse som følge af den store forskel i toldsatser, er det opfattelsen, at det i dette tilfælde er nødvendigt med særlige foranstaltninger for at sikre en korrekt anvendelse af antidumpingtolden. Disse særlige foranstaltninger, som kun finder anvendelse på virksomheder, for hvilke der indføres individuelle toldsatser, består af følgende: Fremlæggelse for medlemsstaternes toldmyndigheder af en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilaget til denne forordning. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, er omfattet af den restdumpingtold, som gælder for alle andre producenter -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af visse wolframsvejseelektroder, herunder wolframstænger og stænger til svejseelektroder, med et vægtindhold af wolfram på mindst 94 %, undtagen kun sintrede stænger, også afskåret i passende længder, henhørende under KN-kode ex 8101 99 10 og ex 8515 90 00 (Taric-koder 8101991010 og 8515900010), med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Tolden på nettoprisen, frit Den Europæiske Unions grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af nedenstående virksomheder, fastsættes til følgende:
Virksomhed
Antidumpingtold
Taric-tillægskode
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd.
17,0 %
A754
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd.
41,0 %
A755
Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd.
38,8 %
A756
Alle andre virksomheder
63,5 %
A999
3. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de virksomheder, der er nævnt i stk. 2, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilaget. Hvis der ikke fremlægges en sådan faktura, anvendes toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 29. maj 2013.
32013R0508
L 150/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 508/2013
od 29. svibnja 2013.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz elektroda od volframa podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije po isteku mjera prema članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9. stavak 4. i članak 11. stavke 2., 5. i 6.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Mjere koje su na snazi
(1)
Nakon ispitnog postupka („početni ispitni postupak”) Vijeće je Uredbom (EZ) br. 260/2007 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz elektroda od volframa podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”) („početne mjere”). Mjere su uvedene u obliku ad valorem carine od 63,5 % za sva trgovačka društva osim tri kineska proizvođača izvoznika na koje su uvedene pojedinačne pristojbe.
2. Pokretanje revizije nakon isteka mjere
(2)
Komisija je 9. ožujka 2012. najavila u obavijesti („obavijest o pokretanju postupka”) (3), objavljenoj u Službenom listu Europske unije, pokretanje revizije nakon isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz elektroda od volframa podrijetlom iz NRK.
(3)
Revizija je pokrenuta nakon zahtjeva potkrijepljenog dokazima koje je podnio Eurométaux („podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača Unije koji predstavljaju više od 50 % proizvodnje Unije elektroda od volframa.
(4)
Zahtjev se temeljio na pretpostavki da bi istekom mjere vjerojatno došlo do ponovnog dampinga i štete za industriju Unije.
3. Ispitni postupak
3.1 Razdoblje ispitnog postupka i promatrano razdoblje
(5)
Ispitni postupak vjerojatnosti nastavka ili ponovnog dampinga odnosio se na razdoblje od 1. siječnja 2011. do 31. prosinca 2011. („razdoblje revizije ispitnog postupka” ili „RRIP”). Ispitivanje relevantnih trendova za ocjenu vjerojatnosti nastavka ili ponovne štete odnosilo se na razdoblje od 1. siječnja 2008. do kraja RRIP-a (u daljnjem tekstu: „promatrano razdoblje”).
3.2 Dotične strane u ispitnom postupku
(6)
Komisija je službeno obavijestila podnositelje zahtjeva, druge poznate proizvođače u Uniji, poznate proizvođače izvoznike iz NRK-a, nepovezane uvoznike i korisnike za koje je poznato da su pogođeni, proizvođače iz mogućih analognih zemalja i predstavnike NRK o pokretanju postupka. Zainteresirane strane dobile su priliku izraziti svoja stajalište u pisanom obliku i zahtijevati saslušanje u roku određenom u Obavijesti o pokretanju postupka.
(7)
Svim zainteresiranim stranama koje su to zatražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobreno je saslušanje.
(8)
S obzirom na očigledno velik broj proizvođača izvoznika iz NRK-a i nepovezanih uvoznika u Uniju uključenih u ispitni postupak, predviđeno je uzorkovanje u Obavijesti o pokretanju postupka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Kako bi Komisija mogla odlučiti hoće li uzorak biti potreban i, ako je potreban, odabrati uzorak, u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe, zatraženo je da se navedene strane jave u roku od 15 dana od objave Obavijesti o pokretanju postupka i da Komisiji dostave potrebne podatke iz Obavijesti o pokretanju postupka.
(9)
Javila su se tri uvoznika. Međutim nijedan od njih nije uvozio elektrode od volframa podrijetlom iz NRK-a tijekom RRIP-a.
(10)
Kako su sa zatraženim informacijama istupila samo dva proizvođača izvoznika iz NRK nije bilo potrebno odabrati uzorak proizvođača izvoznika.
(11)
Komisija je poslala upitnik svim stranama za koje zna da su pogođene i onima koje su se javile u rokovima utvrđenim u Obavijesti o pokretanju postupka. Odgovori su primljeni od dva proizvođača iz Unije, dva proizvođača izvoznika u NRK i jednog proizvođača u SAD-u.
(12)
Komisija je zatražila i provjerila sve informacije koje je smatrala neophodnima za određivanje vjerojatnosti nastavka ili ponovnog dampinga te nastale štete i interesa Unije. Posjete radi provjere obavljene su u prostorima sljedećih zainteresiranih trgovačkih društava:
(a)
proizvođača Unije:
-
Plansee SE, Austrija,
-
Gesellschaft für Wolfram Industrie mbH, Njemačka;
(b)
proizvođača izvoznika iz NRK-a:
-
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd, Zibo,
-
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd, Baoji;
(c)
trgovačkog društva povezanog s jednim proizvođačem izvoznikom iz NRK koji je surađivao u ispitnom postupku:
-
Shanghai Weldstone Asia Co., Ltd, Shanghai;
(d)
trgovačkih društava povezanih s jednim proizvođačem izvoznikom iz Europske unije koji je surađivao u ispitnom postupku:
-
Weldstone GmbH, Wilnsdorf, Njemačka,
-
Binzel Benelux bvba, Eke - Nazareth, Belgija;
(e)
analogne zemlje:
-
Global Tungsten & Powders Corp, Towanda, SAD.
B. PROIZVOD IZ REVIZIJE I ISTOVJETNI PROIZVOD
(13)
Dotični proizvod je isti kao proizvod iz Uredbe (EZ) br. 260/2007, to jest elektrode za zavarivanje od volframa, uključujući šipke od volframa za elektrode za zavarivanje, koje sadrže 94 % ili više volframa, osim onih koje su dobivene samo sinteriranjem, odrezane ili neodrezane na dužinu podrijetlom iz NRK-a („EV” ili „proizvod iz revizije”, trenutačno razvrstan u oznake KN ex 8101 99 10 i ex 8515 90 00.
(14)
Dotični se proizvod koristi u zavarivanju i sličnim postupcima. EV se koristi u velikom broju različitih industrijskih sektora kao što su graditeljstvo, brodogradnja, proizvodnja automobila, brodova, kemijsko i nuklearno inženjerstvo, zrakoplovstvo kao i naftnim i plinskim cjevovodima. Na temelju fizičkih i kemijskih obilježja i zamjenljivosti različitih vrsta proizvoda iz perspektive korisnika, smatra se da svi EV-i čine jedan proizvod za potrebe ovog postupka
(15)
Ispitni je postupak potvrdio da, kao u početnom ispitnom postupku, proizvod iz revizije i proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu NRK-a, kao i proizvod koji proizvodi i prodaje industrija Unije na tržištu Unije i proizvod proizveden i koji se prodaje na tržištu analogne zemlje imaju iste osnovne fizičke i tehničke karakteristike i upotrebljavaju se na isti način te se stoga mogu smatrati sličnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
C. VJEROJATNOST NASTAVLJANJA ILI PONOVNOG DAMPINGA
1. Uvodne napomene
(16)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe ispitano je postoji li damping i bi li prestanak postojećih mjera doveo do nastavljanja ili ponovnog dampinga.
(17)
Kako je objašnjeno gore, odabir uzorka proizvođača izvoznika iz NRK-a nije potreban. Dva trgovačka društva koja su surađivala u ispitnom postupku pokrila su uvoz dotičnog proizvoda iz NRK-a u Uniju u iznosu od 80 % do 85 % tijekom RRIP-a. Na toj je osnovi zaključeno da je suradnja bila dobra.
(18)
Jedan od proizvođača izvoznika koji je surađivao u ispitnom postupku koristio je tretman tržišnoga gospodarstva („MET”) u skladu s člankom 2. stavkom 7. Osnovne uredbe dok je drugi koristio individualni tretman („IT”) u skladu s člankom 9. stavkom 5. Osnovne uredbe, a koji su im dodijeljeni tijekom početnog ispitnog postupka. Podsjeća se da, u kontekstu ispitnih postupaka u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, MET i IT se ne razmatraju ponovno. Trećem trgovačkom društvu, koje nije surađivalo u tekućoj reviziji nakon isteka mjera, dodijeljen je IT tijekom početnog ispitnog postupka.
2. Dampinški uvoz tijekom RRIP-a
2.1 Analogna zemlja
(19)
Budući da je NRK gospodarstvo u tranziciji i u skladu s odredbama članka 2. stavka 7. točke (a) Osnovne uredbe, uobičajena vrijednost za proizvođače izvoznike koji nemaju tretman tržišnoga gospodarstva treba se odrediti na osnovi cijene ili izračunane cijene na odgovarajućem tržišnom gospodarstvu treće zemlje („analogna zemlja”).
(20)
Kao u početnom ispitnom postupku u Obavijesti o pokretanju postupka predloženo je da SAD bude analogna zemlja radi utvrđivanja uobičajene vrijednosti. Zainteresirane strane imale su mogućnost dati primjedbe na primjerenost tog odabira. U tom pogledu nisu primljene primjedbe.
(21)
Komisija je ispitala i bi li druge zemlje bile razuman odabir za analognu zemlju te je pronašla druge tri zemlje iz kojih je zabilježen uvoz elektroda od volframa. Stupilo se u kontakt s potencijalnim proizvođačima iz tih zemalja koji su pozvani na suradnju u ispitnom postupku. Međutim, nije došlo do suradnje.
(22)
Smatralo se da je SAD reprezentativan kao referentno tržište, posebice s obzirom na otvorenost i konkurentnost domaćeg tržišta. I u početnom ispitnom postupku SAD je korišten kao analogna zemlja. Nisu se pojavile nove ili izmijenjene okolnosti koje bi opravdale izmjenu niti je Komisiji dostavljena bilo kakva nova takva okolnost.
(23)
Stoga je SAD korištena kao zemlja s analognim tržišnim gospodarstvom za potrebe ove revizije. Stupilo se u kontakt s jedinim poznatim proizvođačem u SAD-u koji je pristao surađivati, odgovoriti na upitnik i prihvatiti posjet radi provjere. Provjereni podaci o prodajama i proizvodnji ovog trgovačkog društva korišteni su za određivanje uobičajene vrijednosti za trgovačka društva kojima nije dodijeljen MET tijekom početnog ispitnog postupka.
2.2 Uobičajena vrijednost
(24)
Za trgovačko društvo koje ima MET iz početnog ispitnog postupka uobičajena vrijednost utvrđena je na osnovi tih podataka. U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe ispitano jesu li domaće prodaje EV neovisnim kupcima reprezentativne tijekom RRIP-a, to jest je li obujam prodaje proizvoda s namjenom za domaću potrošnju predstavljen s 5 % ili više izvoza proizvoda iz revizije u Uniju.
(25)
Naknadno je Komisija ispitala mogu li se domaće prodaje istovjetnog proizvoda smatrati kao prodanima u uobičajenom tijeku trgovine sukladno članku 2. stavku 4. Osnovne uredbe, na način da je utvrdila udio profitabilne prodaje neovisnim kupcima na domaćem tržištu.
(26)
Uobičajena vrijednost, za one vrste dotičnog proizvoda kod kojih su domaće prodaje reprezentativne i izvršene u uobičajenom tijeku trgovine, uobičajena vrijednost utvrđena je na temelju cijena plaćenih neovisnim kupcima u zemlji izvoza. Uobičajena vrijednost za preostale vrste proizvoda iz revizije izračunana je u skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe. Prema tome, uobičajena vrijednost izračunana je korištenjem troškova proizvodnje trgovačkog društva i dodavanjem troškova prodaje, općih i administrativnih troškova (SG&A) te profita od domaće prodaje u uobičajenom tijeku trgovine u skladu s člankom 2. stavkom 6. Osnovne uredbe.
(27)
Nakon objave, jedna se strana žalila da je metoda korištena za određivanje troškova SG&A različita od one koja je korištena u početnom ispitnom postupku koji je mogao imati utjecaj na određivanje marže profita korištene za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6. Osnovne uredbe. Nakon te informacije koja je dostavljena već ranije u ispitnom postupku strana nije dostavila dokaz kojim bi potkrijepila tu tvrdnju. Napominje se da u skladu s člankom 2. stavkom 5. Osnovne uredbe troškovi SG&A dodijeljeni su na osnovi prometa i da je ista metoda korištena i u početnom ispitnom postupku.
(28)
Profit korišten u početnom ispitnom postupku nije dolazio iz OCOT (ordinary course of trade - uobičajeni tijek trgovine) jer nijedan način izvoza dotičnog proizvode nije prodavan na domaćem tržištu u uobičajenom tijeku trgovine. Ova je revizija nakon isteka mjera pokazala da su neke vrste dotičnog proizvoda bile profitabilne i stoga je, u skladu s člankom 2. stavcima 3. i 6. Osnovne uredbe, profit od tih profitabilnih transakcija korišten za izračun uobičajene vrijednosti.
(29)
Što se tiče trgovačkog društva koje nije dobilo MET u početnom ispitnom postupku, sukladno članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe, uobičajena vrijednost izračunana je na osnovi informacija prikupljenih od proizvođača koji je surađivao u ispitnom postupku u analognoj zemlji. Utvrđeno je da su domaće prodaje proizvođača u analognoj zemlji u dostatnim količinama i u uobičajenom tijeku trgovine i da se mogu koristiti kao osnova za određivanje uobičajene vrijednosti trgovačkog društva koje nema MET.
2.3 Izvozna cijena
(30)
S obzirom na trgovačko društvo s MET-om, sve prodaje za izvoz u Uniju obavljaju se putem povezanih uvoznika i naknadno se prodaju povezanim i nepovezanim trgovačkim društvima u Uniji. Izvozna je cijena stoga izračunana, prema članku 2. stavku 9. Osnovne uredbe na temelju cijene po kojoj su uvozni proizvodi prvi put preprodani neovisnom kupcu, pravilno prilagođeni za sve nastale troškove od uvoza do preprodaje kao i za razumnu maržu za SG&A i profite. S obzirom na to korišteni su odgovarajući vezani troškovi SG&A trgovačkih društava.
(31)
Jedna je strana nakon objave tvrdila da su kod određivanja SG&A povezanih uvoznika uzeti u obzir određeni troškovi koji su povezani s prodajama drugih proizvoda osim dotičnog proizvoda i da bi se ti troškovi trebali zbog toga isključiti. Napominje se da su provjereni SG&A troškovi koje su dostavila dotična trgovačka društva uzeti u obzir kod izračuna izvozne cijene u skladu s člankom 2. stavkom 9. Osnovne uredbe. Tvrdnja da su troškovi za SG&A uključivali troškove za SG&A od prodaje ostalih proizvoda nije potkrijepljena dokazom i stoga je treba odbaciti.
(32)
Nadalje, primjedbe koje je dostavila jedna zainteresirana strana o izvoznim cijenama temeljile su se na krivoj kotaciji relevantne valute. Stoga je taj zahtjev odbačen.
(33)
Što se tiče marže profita nijedan nepovezani uvoznik u Uniju nije surađivao u ispitnom postupku. U početnom je ispitnom postupku korištena marža profita povezanih uvoznika na temelju činjenice da aktivnosti nepovezanih uvoznika nisu dovoljno usporedive s aktivnostima dotičnog povezanog uvoznika. Ispitni je postupak pokazao da su aktivnosti povezanog uvoznika bile iste tijekom RRIP-a kao tijekom razdoblja početnog ispitnog postupka, to jest većina uvezenog EV-a dalje je integrirana u glavni proizvod grupacije, plamenik za zavarivanje. Također bi trebalo naglasiti su ti EV-i niže vrijednosti u usporedbi sa završnim proizvodom. Na toj je osnovi, kao i u početnom ispitnom postupku, zaključeno da bi vlastita profitna marža povezanog uvoznika bila točnija osnova za profitnu maržu za izračun izvozne cijene.
(34)
S obzirom na trgovačko društvo s IT-em u početnom ispitnom postupku, sve su izvozne prodaje u Uniju provedene izravno neovisnom kupcu uspostavljenom u Uniji. Izvozna je cijena stoga utvrđena u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe, to jest na temelju stvarno plaćene ili naplative izvozne cijene.
(35)
Određivanje izvozne cijene svih ostalih proizvođača osnovanih u NRK-u temeljilo se na statistici uvoza koja je na raspolaganju u članku 14. stavku 6. baze podataka.
(36)
U skladu s člankom 11. stavkom 10. Osnovne uredbe izvozne su cijene utvrđene oduzimanjem plaćenih antidampinških pristojbi budući da nijedna strana nije dostavila dokaze da je pristojba pravilno uključena u cijenu preprodaje i cijenama daljnje prodaje na tržište Unije.
2.4 Usporedba
(37)
Uobičajena vrijednost i izvozna cijena uspoređene su na osnovi fco tvornica.
(38)
Kako bi se osigurala primjerena usporedba uobičajene vrijednosti i izvozne cijene za oba proizvođača izvoznika koji su surađivali u ispitnom postupku i u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe, u obzir su uzete razlike u oblicima prilagodbe s obzirom na razlike u transportu, osiguranju i troškovima kredita koji utječu na cijene i usporedivost cijene.
2.5 Dampinška marža
(39)
U skladu s člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, dampinška je marža utvrđena na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti i ponderirane prosječne izvozne cijene.
(40)
Za proizvođača izvoznika koji je surađivao u ispitnom postupku s MET-om u početnom ispitnom postupku ta je usporedba pokazala da je to trgovačko društvo nastavilo s dampingom na značajnoj razini.
(41)
Za proizvođača izvoznika koji je surađivao i ima IT iz početnog ispitnog postupka kao i antidampinška marža na cijelom državnom području koja se primjenjuje i na sve druge proizvođače izvoznike koji nisu surađivali u ispitnom postupku iz NRK pokazala je značajnu razinu dampinga, čak i višu od one u početnom ispitnom postupku.
3. Razvoj uvoza ako se mjere budu morale ukinuti
3.1 Uvodne napomene
(42)
Slijedom nalaza o postojanju dampinga tijekom RRIP-a, ispitana je vjerojatnost da se damping nastavi, ako bi se mjere morale ukinuti.
(43)
U tom smislu potrebno je napomenuti da su proizvođači izvoznici koji su surađivali u ispitnom postupku predstavljali samo oko 10 % ukupnog proizvodnog kapaciteta u NRK. Nalaze je trebalo stoga uglavnom temeljiti na informacijama dostavljenim u zahtjevu za reviziju kao i na javno dostupnim informacijama. Posebno su razmatrane navike kineskih proizvođača na drugim tržištima trećih zemalja u vezi izvozne cijene, kineskog proizvodnog kapaciteta kao i raspoloživih slobodnih kapaciteta i privlačnosti tržišta Unije za izvoz iz Kine.
3.2 Navike kineskih proizvođača na drugim tržištima trećih zemalja
(44)
Što se tiče izvoza na tržišta trećih zemalja, trebalo bi napomenuti da statistički podaci koji su na raspolaganja iz kineskih javih baza podataka pokrivaju proizvod u širem smislu od proizvoda iz revizije i stoga nije moguće provesti značajnu analizu izvezenih količina na druga tržišta ili cijena na tim tržištima. Dva proizvođača iz NRK koja su surađivala u ispitnom postupku nisu izvozila nepovezanim kupcima u drugim trećim zemljama. Na toj se osnovi nisu mogle pouzdano utvrditi cijene za izvoz na ostala tržišta trećih zemalja tijekom RRIP-a niti su se mogli donijeti zaključci na temelju raspoloživih podataka.
3.3 Slobodni kapacitet kineskih proizvođača
(45)
Podaci na osnovi kojih su izrađene analize dostavio je podnositelj zahtjeva za reviziju te su provjereni s javno raspoloživim informacijama.
(46)
Na toj osnovi kapaciteti proizvođača u NRK-u procjenjuju se na 1 600 000 kg. Procjena podnositelja zahtjeva o iskorištenosti kapaciteta kineskih proizvođača je oko 63 %, a rezultat čega je neiskorišten kapacitet od oko 600 000 kg, što prelazi gotovo pet puta ukupnu potrošnju u Uniji tijekom RRIP-a. Stoga postoje velike količine raspoložive za izvoz iz NRK, posebno jer nema indikacija da bi tržišta trećih zemalja ili domaće tržište mogli apsorbirati ovaj značajan slobodni kapacitet.
3.4 Obujam i cijene dampinškog uvoza iz NRK-a
(47)
Tijekom promatranog razdoblja uvoz iz NRK-a u Uniju povećan je za 9 % i dosegao je razinu iznad 50 000 kilograma tijekom RRIP-a što predstavlja oko polovicu ukupne potrošnje Unije tijekom RRIP-a.
(48)
Kroz promatrano razdoblje uvozne cijene su fluktuirale i slijedile iste trendove kao i prodajne cijene industrije Unije na tržištu Unije. Općenito, uvozne su cijene rasle od 2008. do RRIP-a za 42 % i još su uvijek bile na razini dampinga. Rast cijene objašnjava se uglavnom višim troškovima glavne sirovine (volfram praha) tijekom RRIP-a.
3.5 Privlačnost tržišta Unije
(49)
Tržište Unije je među najvećima u svijetu te na njega otpada gotovo 20 % svjetske potrošnje EV. Kineska trgovačka društva pokazala su velik interes za sve veću prisutnost na tržištu Unije, a što podupire činjenica da održavaju i čak povećavaju svoj značajan udio od 45 % tijekom RRIP-a.
3.6 Zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga
(50)
Ova analiza pokazuje da je kineski uvoz nastavio ulaziti na tržište Unije po dampinškim cijenama sa značajnim dampinškim maržama. S obzirom na prije svega, analizu razina cijene na tržištu Unije, interes kineskih izvoznika za tržište Unije i značajne slobodne kapacitete na raspolaganju u NRK, koje su znatno iznad ukupne potrošnje u Uniji, može se zaključiti da postoji vrlo velika vjerojatnost nastavka dampinga ako se mjere ukinu.
D. STANJE TRŽIŠTA UNIJE
1. Definicija industrije Unije
(51)
Ovaj je ispitni postupak potvrdio da EV proizvode dva proizvođača u Uniji. Oba su proizvođača u potpunosti surađivala u ispitnom postupku.
(52)
Gornja trgovačka društva predstavljaju industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe, u daljnjem tekstu će se navoditi kao „industrija Unije”.
2. Uvodne napomene
(53)
Budući da postoje samo dva trgovačka društva koja predstavljaju industriju Unije, podaci o industriji Unije bit će predstavljeni u obliku indeksa ili kretanja kako bi se zaštitila povjerljivost prema članku 19. Osnovne uredbe.
(54)
Budući da uvoz broja KN-a također uključuje i ostale proizvode osim EV-a prema Eurostatu, informacije o uvozu analizirane su na razini TARIC broja, uz podatke prikupljene u skladu s člankom 14. stavkom 6. Osnovne uredbe. TARIC podaci smatraju se povjerljivima jer omogućuju takvu razinu detalja koja bi omogućila identifikaciju strana. Iz tog razloga neke su informacije predstavljene kao kretanja.
3. Potrošnja u Uniji
(55)
Potrošnja u Uniji izračunana je na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije i podacima Eurostata o uvozu na razini oznake TARIC kojima je pridodana informacija o podacima prikupljenim u skladu s člankom 14. stavkom 6. Osnovne uredbe.
(56)
Od 2008. do RRIP-a („promatrano razdoblje”), potrošnja u Uniji pala je za 16 %. Potrošnja u Uniji znatno je pala između 2008. i 2009., a od tada je rasla, međutim tijekom RRIP-a nije dosegla razine od prije krize. S niske razine iz 2009. do RRIP-a, potrošnja u Uniji rasla je za gotovo 40 %.
Tablica 1.
Potrošnja
Obujam
(kg)
2008.
2009.
2010.
RRIP
Potrošnja
140 000-150 000
90 000-100 000
110 000-120 000
120 000-130 000
Indeks (2008. = 100)
100
61
75
84
Izvor:
Odgovori na upitnik, Eurostat, članak 14. stavak 6. baze podataka.
4. Obujam i tržišni udio dampinškog uvoza iz NRK-a
(57)
Obujmi i tržišni udio dampinškog uvoza iz NRK-a utvrđeni su na osnovi statističkih podataka na razini TARIC-a uz dodatak informacija o podacima prikupljenima u skladu s člankom 14. stavkom 6. Osnovne uredbe.
(58)
Bez obzira na apsolutni pad potrošnje u Uniji, obujam uvoza proizvoda iz revizije podrijetlom iz NRK-a povećao se za 9 % tijekom promatranog razdoblja i zadržao je razinu iznad 50 000 kg tijekom RRIP-a (vidjeti tablicu 2.). Taj rast, zajedno s općim smanjenjem potrošnje u Uniji tijekom promatranog razdoblja, doveo je do rasta tržišnog udjela kineskog izvoza do razine od oko pola ukupnog tržišta Unije.
Tablica 2.
Uvoz iz NRK-a
2008.
2009.
2010.
RRIP
Obujam
51 771
36 188
39 953
56 289
Indeks (2008. = 100)
100
70
77
109
Tržišni udio
35-40
35-40
35-40
45-50
Izvor:
Eurostat, članak 14. stavak 6. baze podataka.
5. Cijene uvoza iz NRK-a
5.1 Kretanje cijena
(59)
Cijene iz NRK-a rasle su u regiji za 40 % od 2008. do RRIP-a s naglim rastom tijekom RRIP-a. Rast cijene objašnjava se uglavnom višim troškovima glavne sirovine (volfram praha) tijekom RRIP-a.
Tablica 3.
Cijene uvoza iz NRK-a
2008.
2009.
2010.
RRIP
Cijene
EUR/kg
36,59
33,83
41,56
51,83
Indeks (2008. = 100)
100
92
114
142
Izvor:
Eurostat, članak 14. stavak 6. baze podataka.
5.2 Sniženje cijene
(60)
Ispitni je postupak otkrio da uvozne cijene iz NRK-a snižavaju prosječne cijene industrije Unije. Utvrđena je marža sniženja od 37 % tijekom RRIP-a i kada se uključi izračun antidampinške pristojbe, marža sniženja bila je još uvijek značajna, na razini od 24 %. Izračun se temeljio na usporedbi CIF izvozne cijene proizvođača izvoznika koji su surađivali s prosječnim cijenama industrije Unije, fco tvornica. Cijene su se smatrale reprezentativnima za NRK budući da su dva proizvođača izvoznika koji su surađivali pokrivali oko 80 % uvoza EV iz NRK-a.
(61)
Nakon objave jedan je proizvođač izvoznik tvrdio da cijene nisu uspoređene na osnovi vrste proizvoda i da zbog navodnih značajnih varijacija cijena između različitih vrsta proizvoda izračunane razine sniženja nisu beznačajne. Na osnovi raspoloživih podataka, usporedba cijene na osnovi vrste bila je moguća samo za dio prodaja industrije Unije na tržištu Unije i samo za dio izvozne prodaje u Uniju. Međutim, strana nije dostavila dokaz koji bi opravdao primjenu metode. Ta tvrdnja je stoga morala biti odbijena.
(62)
Nakon objave tvrdilo se i da cijene kineskom uvoza i cijene prodaje industrije Unije na tržištu Unije nisu uspoređene na istoj razini trgovine. Tvrdnja nije potkrijepljena jer dotična strana nije dostavila nikakvu informaciju ili dokaz koji bi pokazao stalne i jasne razlike u funkcioniranju i cijenama prodavača za navodno različite razine trgovine. Tvrdnja je stoga odbijena.
6. Uvoz iz ostalih trećih zemalja
(63)
Obujam uvoza i cijene iz drugih zemalja tijekom promatranog razdoblja prikazan je u tablici niže. Obujmi i tržišni udio uvoza iz ostalih trećih zemalja utvrđeni su na osnovi statističkih podataka na razini TARIC-a uz dodatak informacija o podacima prikupljenima u skladu s člankom 14. stavkom 6. Osnovne uredbe.
Tablica 4.
Uvoz iz ostalih trećih zemalja
2008.
2009.
2010.
RRIP
Vijetnam
Obujam uvoza (kg) |
27 878
14 184
13 776
25 833
Indeks (2008. = 100)
100
51
49
93
Cijena
EUR/kg
44,36
45,34
46,02
56,01
Indeks (2008. = 100)
100
102
104
126
Južna Koreja
Obujam uvoza (kg) |
21 299
8 174
11 051
3 319
Indeks (2008. = 100)
100
38
52
16
Cijena
EUR/kg
50,99
44,16
44,16
59,31
Indeks (2008. = 100)
100
87
87
116
Ostale treće zemlje
Obujam uvoza (kg) |
7 641
6 247
10 942
9 186
Indeks (2008. = 100)
100
82
143
120
Cijena
EUR/kg
43,24
59,82
64,98
57,75
Indeks (2008. = 100)
100
138
150
134
Ukupno
Obujam uvoza (kg) |
56 818
28 605
35 779
38 338
Indeks (2008. = 100)
100
50
63
67
Tržišni udio uvoza iz ostalih trećih zemalja (%)
35-40
30-35
30-35
30-35
Cijena
EUR/kg
46,70
48,17
51,25
56,71
Indeks (2008. = 100)
100
103
110
121
Izvor:
Eurostat, članak 14. stavak 6. baze podataka.
(64)
Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja na tržište Unije smanjio se tijekom promatranog razdoblja za oko 33 %. Tržišni udjeli su se smanjili tijekom promatranog razdoblja i iznosili su od 30 % do 35 % tijekom RRIP-a. Cijene iz ostalih trećih zemalja rasle su za 21 % tijekom istog razdoblja.
(65)
Podsjeća se da u početnom ispitnom postupku nije bilo značajnog uvoza istovjetnog proizvoda na tržište Unije osim onog iz NRK-a. U početnom ispitnom postupku utvrđeno je da su glavna tržišta preostalih proizvođača iz SAD-a i Japana bila njihova domaća tržišta. Zaključuje se stoga da je uvoz iz ostalih zemlja osim iz NRK bio vrlo malen.
(66)
Informacija koju je dostavila industrija Unije navodi da u Vijetnamu i Južnoj Koreji ne postoji proizvodnja EV-a i da uvozi iz tih zemalja u stvari dolaze iz NRK. Međutim, informacija koja bi potvrdila te navode nije primljena tijekom ovog ispitnog postupka.
7. Ekonomsko stanje industrije Unije
7.1 Uvodne napomene
(67)
Prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe Komisija je ispitala sve relevantne gospodarske čimbenike i indikatore koji utječu na stanje industrije Unije.
(68)
Kako se industrija Unije sastoji samo od dva proizvođača, podaci se iznose u rasponu iz povjerljivih razloga.
7.2 Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(69)
Proizvodnja industrije Unije smanjivala se svake godine tijekom promatranog razdoblja. Do kraja RRIP-a proizvodnja se smanjila za 29 % u usporedbi s 2008. Trend je posebno bio negativan tijekom 2009. uz sniženje od više od 40 %.
Tablica 5.
Ukupna proizvodnja u Uniji
Obujam
(kg)
2008.
2009.
2010.
RRIP
Proizvodnja
60 000-70 000
35 000-40 000
50 000-60 000
40 000-50 000
Indeks (2008. = 100)
100
60
82
71
Izvor:
Odgovori na upitnik
(70)
Tijekom promatranog razdoblja proizvodni kapaciteti ostali su stabilni. Pad proizvodnje imao je za posljedicu opći pad iskorištenosti kapaciteta od 27 % u razdoblju od 2008. do RRIP-a, da bi tijekom RRIP-a postigli iskorištenost od 41 %. Detaljni podaci izneseni su niže:
Tablica 6.
Proizvodni kapaciteti i iskorištenost kapaciteta
Obujam
(kg)
2008.
2009.
2010.
RRIP
Proizvodni kapacitet
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
95 000-110 000
Indeks (2008. = 100)
100
100
100
100
Iskorištenost kapaciteta (%)
57
35
47
41
Indeks (2008. = 100)
100
60
82
73
Izvor:
Odgovori na upitnik
7.3 Zalihe
(71)
Razina proizvodnog kapaciteta industrije Unije smanjila se za 20 % od 2008. do RRIP-a. Taj je trend u skladu sa smanjenom potrošnjom na tržištu Unije tijekom istog razdoblja.
Tablica 7.
Završne zalihe
Obujam
(kg)
2008.
2009.
2010.
RRIP
Završne zalihe
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
5 000-15 000
Indeks (2008. = 100)
100
70
85
80
Izvor:
Odgovori na upitnik
7.4 Obujam prodaje
(72)
Obujam prodaje industrije Unije na tržištu Unije nepovezanim kupcima smanjio se za 23 % od 2008. do RRIP-a s naglim padom između 2008. i 2009. Taj je negativni trend bio nagliji nego smanjenje ukupne potrošnje osim za 2010.
Tablica 8.
Prodaja nepovezanim kupcima
2008.
2009.
2010.
RRIP
Obujam (kg)
40 000-50 000
25 000-30 000
35 000-40 000
30 000-35 000
Indeks (2008. = 100)
100
65
87
77
Izvor:
Odgovori na upitnik
7.5 Tržišni udio
(73)
Kao rezultat onoga što je uočeno u prethodnoj uvodnoj izjavi o obujmu prodaje industrije Unije na tržištu Unije, tržišni udio industrije Unije pao je tijekom promatranog razdoblja. Industrija Unije, iako je gubila obujam prodaje, bila je u mogućnosti zadržati tržišni udio tijekom 2009. i 2010., ali je tijekom RRIP-a patila od prepreka sa smanjenom prodajom bez obzira na rastuće tržište. Rezultiralo je to tržišnim udjelom od 20 % do 25 %, malo nižim od onog koji je zabilježen na početku promatranog razdoblja.
Tablica 9.
Tržišni udio Unije
2008.
2009.
2010.
RRIP
Tržišni udio Unije
25 %-30 %
25 %-30 %
30 %-35 %
20 %-25 %
Indeks (2008. = 100)
100
107
117
91
Izvor:
Odgovori na upitnik, Eurostat, članak 14. stavak 6. baze podataka.
7.6 Rast
(74)
Kako je objašnjeno gore, potrošnja u Uniji znatno je pala između 2008. i 2009., a od tada je rasla kao rezultat gospodarske krize, međutim tijekom RRIP-a nije dosegla razine od prije krize. Industrija Unije, iako je gubila obujam prodaje, bila je u mogućnosti zadržati tržišni udio tijekom 2009. i 2010., ali je tijekom RRIP-a patila od prepreka sa smanjenom prodajom bez obzira na rastuće tržište.
7.7 Zaposlenost i produktivnost
(75)
Razina zaposlenosti industrije Unije smanjila se od 2008. do RRIP-a za 13 %.
(76)
Nakon pada proizvodnje, tijekom promatranog razdoblja došlo je i do pada produktivnosti po zaposlenom, mjere kao neposrednog rezultata u kg po zaposlenom. Detaljni podaci su izneseni niže:
Tablica 10.
Ukupna zaposlenost Unije i produktivnost
2008.
2009.
2010.
RRIP
Broj zaposlenih
100
65
84
87
Indeks produktivnosti
100
92
106
83
Izvor:
Odgovori na upitnik
7.8 Jedinične prodajne cijene
(77)
Jedinične prodajne cijene industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji smanjile su se neznatno od 2008. do 2010., djelomično kao rezultat gospodarske krize. Između 2010. i RRIP-a jedinične prodajne cijene su znatno porasle. Općenito gledajući cijene industrije Unije rasle su za 35 % tijekom promatranog razdoblja. Kretanja cijena, posebice od 2010. do RRIP-a bile su rezultat rasta cijena glavnih komponenti za izradu EV-a.
Tablica 11.
Jedinične cijene prodaje u Uniji
2008.
2009.
2010.
RRIP
Jedinične cijene prodaje u Uniji (EUR po jedinici)
80-120
80-120
80-120
100-140
Indeks (2008. = 100)
100
94
96
135
Izvor:
Odgovori na upitnik
7.9 Profitabilnost
(78)
Profitabilnost se popravila od 2008. do RRIP-a nakon što je postigla najnižu razinu 2009. i 2010. Međutim profitabilnost je ostala negativna tijekom cijelog promatranog razdoblja.
Tablica 12.
Profitabilnost
2008.
2009.
2010.
RRIP
Profitabilnost prodaje Unije
Indeks (2008. = 100)
100
95
95
104
Izvor:
Odgovori na upitnik
7.10 Profitabilnost i povrat od ulaganja
(79)
Ulaganje u poslovanje dotičnog proizvoda znatno se smanjilo tijekom promatranog razdoblja.
(80)
Povrati od ulaganja slijedili su profitabilni trend. Industrija Unije zabilježila je negativni povrat od ulaganja koji se blago popravio, iako je ostao negativan, tijekom RRIP-a.
Tablica 13.
Ulaganja i povrat od ulaganja
Indeks (2008. = 100)
2008.
2009.
2010.
RRIP
Ulaganja
100
2
23
18
Povrat od ulaganja
100
100
96
103
Izvor:
Odgovori na upitnik
7.11 Novčani tok i mogućnost povećanja kapitala
(81)
Novčani tok, koji označava sposobnost industrije da sama financira svoju djelatnost, izražen kao postotak prometa dotičnog proizvoda, blago se popravio tijekom promatranog razdoblja iako je ostao negativan.
Tablica 14.
Novčani tok
2008.
2009.
2010.
RRIP
Novčani tok
Indeks (2008. = 100)
100
99
96
106
Izvor:
Odgovori na upitnik
7.12 Plaće
(82)
Od 2008. do RRIP-a plaće industrije Unije pale su za 16 % u skladu sa smanjenjem broja zaposlenih.
7.13 Veličina dampinške marže
(83)
Usprkos mjerama na snazi, tijekom RRIP-a nastavljen je značajan damping na razini znatno iznad tekuće razine mjera. S obzirom na velike slobodne kapacitete, stvarni obujam uvoza iz NRK-a i cijene koje znatno snižavaju prodajne cijene industrije Unije, utjecaj stvarne dampinške marže, ne mogu se smatrati zanemarivima.
7.14 Oporavak od prethodnog dampinga
(84)
Provedena je analiza kako bi se utvrdilo je li se industrija Unije oporavila od prethodnog dampinga. Usprkos antidampinškim mjerama na snazi industrija Unije nije se uspjela oporaviti od prethodnog dampinga. Kao odgovor na pritisak kineskog uvoza na cijene, industrija Unije je imala gubitke jer je pokušala zadržati udio na tržištu.
8. Zaključak o stanju industrije Unije
(85)
Industrije Unije nastavila je biti u osjetljivom ekonomskom položaju te joj se i dalje nanosila materijalna šteta. Tijekom promatranog razdoblja gotovo svi indikatori štete u vezi s financijskim rezultatima industrije Unije smanjili su se. Zato se nije moglo zaključiti da je stanje industrije Unije sigurno.
(86)
Kao odgovor na pritisak kineskog uvoza na cijene, industrija Unije pokušala je zadržati udio na tržištu, ali po prodajnim cijenama znatno ispod razine pokrića. Rast prodajnih cijena industrije Unije od 2010. do RRIP-a stvarno je vezan za rast cijena sirovine i nije pokrivao ukupni trošak industrije Unije.
(87)
Zaključno, poteškoće industrije Unije ne mogu se jasno povezati s ogromnim prisustvom kineskog uvoza po niskim cijenama proizvoda iz revizije na tržištu Unije, a koji se prodaje po znatno dampinškim cijenama, usprkos mjerama na snazi. Taj je faktor bio dovoljan za utvrđivanje stanja u kojem industrija Unije ima gubitke u nastojanju zadržavanja razumnog udjela za tržištu. Pored toga, tijekom cijelog promatranog razdoblja na te su poteškoće utjecala dva čimbenika: recesija na tržištu tijekom gospodarske krize 2008.-2009. i, iako u manjoj mjeri, nagli rast troškova sirovine tijekom RRIP-a. To je dovelo do situaciju u kojoj su gubici dosegli značajne razine.
(88)
S obzirom na negativni razvoj indikatora vezanih uz industriju Unije smatra se da je industrija Unije i dalje, tijekom promatranog razdoblja, imala materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.
E. VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE
1. Uvodne napomene
(89)
Tijekom promatranog razdoblja utvrđeno je da je industrija Unije osjetljiva i da je i dalje izložena štetnom utjecaju dampinškog uvoza iz NRK.
(90)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, provedena je ocjena uvoza iz dotične zemlje kako bi se utvrdilo postoji li vjerojatnost ponavljanja štete u slučaju da se dozvoli prestanak mjera.
2. Obujam kineskog uvoza
(91)
Podsjeća se da je potrošnja na tržištu Unije znatno smanjena od početnog ispitnog postupka uglavnom zbog recesije gospodarstva. U tim okolnostima obujam kineskog uvoza povećao se tijekom RRIP-a znatno iznad razine od 50 000 kg. Dok se obujam uvoza povećao za 9 % udio industrije Unije na tržištu se smanjio.
3. Slobodni kapacitete u NRK-u
(92)
Kako je opisano u uvodnoj izjavi 46., na temelju raspoloživih podataka, u NRK postoje značajni slobodni kapaciteti. Može se očekivati da bi se velik dio tih slobodnih kapaciteta mogao koristiti za povećanje uvoza na tržište Unije ako antidampinške mjere ne budu u primjeni. To je zato što ne postoje naznake da bi tržišta trećih zemalja ili kinesko domaće tržište mogli apsorbirati značajne kineske slobodne kapacitete. Postoji stoga kapacitet za značajno povećanje uvoza u Uniju. Prema procjeni neiskorišteni kapaciteti premašili bi gotovo pet puta potrošnju Unije tijekom RRIP-a.
(93)
Nadalje, informacije dostavljene tijekom ispitnog postupka pokazuju značajne deformacije na tržištu sirovine (ammonium paratungstate - APT) koja se koristi za proizvodnju proizvoda iz revizije. Na tu se sirovinu primjenjuju uvozne kvote kao i izvozne carine koje su uvela kineska tijela. To ograničava izvoz APT-a i umjetno povećava cijenu na svjetskom tržištu. Te deformacije mogle li kineskoj industriji omogućiti daljnje poticaje za proizvodnju i izvoz po niskim cijenama, a industrija Unije treba proizvoditi istovjetni proizvod na temelju umjetno visoke cijene sirovine.
4. Privlačnost tržišta Unije
(94)
Dokazano je da su kineski proizvođači izvoznici zainteresirani kontinuirano za tržište Unije i da mogu povećati obujam uvoza na štetu prodaje industrije Unije. Čak su i znatno povećali svoj udio na tržištu tijekom RRIP-a.
5. Zaključak
(95)
Industriji Unije nanesena je štete od učinaka kineskog uvoza po dampinškim cijenama tijekom nekoliko godina i još je uvijek njezina ekonomska situacija osjetljiva.
(96)
Ako se dozvoli prestanak mjera postoji velika vjerojatnost rasta uvoza po dampinškim cijenama, koji može ozbiljno ugroziti postojanje industrije Unije. U NRK postoje značajni slobodni kapaciteti koji bi, ako se dopusti prestanak mjera, mogli u velikoj mjeri biti usmjereni na tržište Unije, i to po dampinškim cijenama koje snižavaju prodajne cijene industrije Unije na tržištu Unije.
(97)
S obzirom na nalaze ispitnog postupka, posebno nastavak dampinga, slobodne kapacitete u NRK, deformacije na tržištu sirovina, potencijalno preusmjeravanje izvoznog obujma proizvođača izvoznika iz NRK-a na tržište Unije, ponašanje kineskih izvoznika koji očito snižavaju cijene industrije Unije te na privlačnost tržišta Unije, ukidanje mjera dovelo bi do vjerojatnog nastavljanja štete.
F. INTERES UNIJE
1. Uvod
(98)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe ispitano je bi li zadržavanje postojećih mjera bilo protivno interesu Unije u cjelini. Odlučivanje o interesu Unije temeljilo se na procjeni različitih interesa, to jest interesa industrije Unije, uvoznika i korisnika. Sve zainteresirane strane imale su mogućnost iznijeti svoje mišljenje u skladu s člankom 21. stavkom 2. Osnovne uredbe.
(99)
Trebalo bi podsjetiti da se u početnom ispitnom postupku smatralo da uvođenje mjera nije protivno interesu Unije. Nadalje, činjenica da je ovaj ispitni postupak revizija, koja analizira situaciju u kojoj su antidampinške mjere već na snazi, omogućuje procjenu svih negativnih utjecaja antidampinških mjera koje se sada primjenjuju na dotične strane i koji još nisu nastali.
(100)
Na toj osnovi ispitano je postoji li bilo kakav neispitan razlog, usprkos zaključcima o nastavku štetnog dampinga, koji bi doveo do zaključka da zadržavanje mjera nije u interesu Unije u ovom posebnom slučaju.
2. Interes industrije Unije
(101)
S obzirom na stanje industrije Unije i na analizu vjerojatnosti ponavljanja štete jasno je da bi vjerojatno došlo do ozbiljnog pogoršanja financijskog stanja industrije Unije u slučaju da se dozvoli prestanak antidampinških mjera. Tijekom promatranog razdoblja industrija Unije izgubila je na obujmu proizvodnje i prodaje dok se je uvoz iz dotične zemlje povećavao unatoč mjerama koje su bile na snazi. Tijekom istog razdoblja pogoršalo se financijska stanje industrije Unije zbog velikih gubitaka. Stoga je potrebno provesti učinkovite uvjete konkurentnosti na tržištu Unije.
(102)
Smatra se da bi nastavak mjera bio koristan za industriju Unije koja bi bila sposobna povećati obujam prodaje i poboljšati financijsko stanje. Nasuprot tome, kada bi se mjere ukinule održivost industrije Unije bila bi ozbiljno ugrožena.
3. Interes korisnika
(103)
Nijedan od 15 korisnika koji su kontaktirani nije istupio radi suradnje. Kao ni u početnom ispitnom postupku, nijedan odgovor na upitnik nije primljen od zainteresiranih korisnika. U početnom ispitnom postupku nesuradnja je objašnjena malim utjecajem EV-a na njihove troškove proizvodnje jer se čini da su kvaliteta i pouzdanost prvi kriteriji za potrošače. S obzirom na očigledno marginalni utjecaj proizvoda iz revizije na troškove daljnjih proizvoda zaključeno je da mjere ne bi imale štetan utjecaj na industriju korisnika.
4. Interes uvoznika
(104)
Na početku ispitnog postupka tri su uvoznika stupila u kontakt s Komisijom, ali koji se ne smatraju zainteresiranim stranama budući da nisu uvozili dotični proizvod iz NRK-a tijekom RRIP-a. Budući da uvoznici EV-a nisu pokazali nikakav interes tijekom ispitnog postupka zaključeno je da oni ne bi bili protiv interesa EU-a za zadržavanjem mjera.
5. Zaključak
(105)
S obzirom na navedeno, zaključuje se da ne postoje neispitani razlozi protiv zadržavanja antidampinških mjera koje su trenutno na snazi.
G. ANTIDAMPINŠKE MJERE
(106)
Sve su strane obaviještene o osnovnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo savjetovati zadržavanje postojećih mjera. Odobren im je i rok za dostavljanje primjedaba nakon objave. Podnesci i primjedbe su primjereno uzeti u obzir ako su bili opravdani.
(107)
Iz navedenog slijedi, a kako je propisano člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, da bi antidampinške mjere na uvoz elektroda od volframa podrijetlom iz NRK, uvedene Uredbom (EZ) br. 260/2007 trebalo zadržati.
(108)
Kako bi se rizik od izbjegavanja mjera sveo na minimum zbog velike razlike između stopa carine, smatra se da su u ovom slučaju potrebne posebne mjere kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinških pristojbi. Te posebne mjere, koje se primjenjuju na trgovačka društva za koja su uvedene pojedinačne stope carine, uključuju sljedeće: podnošenje carinskim tijelima država članica valjane komercijalne fakture koja je u skladu sa zahtjevima iz Priloga ovoj Uredbi. Uvoz koji ne prati takva faktura podliježe preostaloj antidampinškoj pristojbi koja se primjenjuje na sve druge proizvođače,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz elektroda za zavarivanje od volframa, uključujući šipke od volframa za elektrode za zavarivanje, koje sadrže 94 % ili više volframa, osim onih koje su dobivene samo sinteriranjem, odrezane ili neodrezane na dužinu, trenutačno razvrstane u oznake KN ex 8101 99 10 i ex 8515 90 00 (oznake TARIC 8101991010 i 8515900010) i podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
2. Stopa carine koja se primjenjuje na cijenu franco granica Unije, prije uvozne carine za proizvode opisane u stavku 1. koje su proizvela niže navedena trgovačka društava, iznosi kako slijedi:
Trgovačko društvo
Antidampinška pristojba
Dodatni TARIC broj
Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd,
17,0 %
A754
Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd, Baoji
41,0 %
A755
Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd
38,8 %
A756
Sva ostala trgovačka društva
63,5 %
A999
3. Uvjet za primjenu pojedinačnih stopa carine specificiranih za trgovačka društva navedena u stavku 2. je podnošenje carinskim tijelima država članica valjane komercijalne fakture koja je u skladu sa zahtjevima iz Priloga. Stopa carine primjenljiva na „sva druga trgovačka društva” primjenjuje se ako takva faktura nije podnesena.
4. Ako nije drukčije navedeno, primjenjuju se odredbe o carinskim stopama koje su na snazi.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 29. svibnja 2013.