RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 43/2014
af 20. januar 2014
om fastsættelse for 2014 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fartøjer i visse andre farvande
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43, stk. 3,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I henhold til traktatens artikel 43, stk. 3, vedtager Rådet på forslag af Kommissionen foranstaltninger vedrørende fastsættelse og fordeling af fiskerimuligheder.
(2)
Ifølge Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 (1) skal der vedtages bevarelsesforanstaltninger under hensyntagen til den foreliggende videnskabelige, tekniske og økonomiske rådgivning, herunder, hvor relevant, rapporter fra Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF).
(3)
Det påhviler Rådet at vedtage foranstaltninger vedrørende fastsættelse og fordeling af fiskerimuligheder, herunder visse funktionelt tilknyttede betingelser, hvor det er relevant. Fiskerimulighederne bør tildeles medlemsstaterne på en sådan måde, at hver medlemsstat sikres relativ stabilitet i fiskeriet efter hver fiskebestand eller for hvert fiskeri, og med behørig hensyntagen til den fælles fiskeripolitiks mål som fastsat i forordning (EU) nr. 1380/2013.
(4)
Samlede tilladte fangstmængder (TAC’er) bør fastsættes på grundlag af foreliggende videnskabelig rådgivning og under hensyntagen til biologiske og samfundsøkonomiske aspekter, samtidig med at der sikres en retfærdig behandling af de forskellige fiskerisektorer, og på baggrund af de holdninger, som er kommet til udtryk under høringen af interesseparter, herunder på møder med de berørte regionale rådgivende råd.
(5)
For bestande, som er omfattet af specifikke flerårige planer, bør TAC'erne fastsættes i overensstemmelse med reglerne i disse planer. TAC'erne for bestandene af sydlig kulmule og jomfruhummer, tunge i den vestlige del af Den Engelske Kanal, rødspætte og tunge i Nordsøen, sild i farvandene vest for Skotland, torsk i Kattegat, farvandene vest for Skotland, Det Irske Hav, Nordsøen, Skagerrak og den østlige del af Den Engelske Kanal og almindelig tun i den østlige del af Atlanterhavet og Middelhavet bør derfor fastsættes i overensstemmelse med reglerne i Rådets forordning (EF) nr. 2166/2005 (2), (EF) nr. 509/2007 (3), (EF) nr. 676/2007 (4), (EF) nr. 1300/2008 (5), (EF) nr. 1342/2008 (6) ("torskeplanen") og (EF) nr. 302/2009 (7).
Hvad angår den nordlige kulmulebestand (Rådets forordning (EF) nr. 811/2004 (8)) og tungebestanden i Biscayabugten (Rådets forordning (EF) nr. 388/2006 (9)), er minimumsmålene i de relevante forvaltnings- og genopretningsplaner imidlertid nået, og den videnskabelige rådgivning bør derfor følges for enten at nå eller at fastholde TAC’erne på det niveau, der giver det maksimale bæredygtige udbytte.
(6)
For bestande, som der ikke foreligger tilstrækkelige eller pålidelige data for med henblik på udarbejdelse af størrelsesoverslag, bør forvaltningsforanstaltningerne og TAC-niveauerne følge forsigtighedstilgangen til fiskeriforvaltning som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 8), i forordning (EU) nr. 1380/2013, samtidig med at der tages hensyn til bestandsspecifikke faktorer, herunder især tilgængelige oplysninger om tendenser for bestande og betragtninger vedrørende blandet fiskeri.
(7)
Ifølge artikel 2 i Rådets forordning (EF) nr. 847/96 (10) skal det fastlægges, hvilke bestande de forskellige foranstaltninger, der er fastsat deri, skal gælde for.
(8)
Hvis en TAC for en bestand tildeles én medlemsstat, bør den berørte medlemsstat i henhold til artikel 2, stk. 1, i traktaten bemyndiges til at fastlægge niveauet for denne TAC. Der bør fastsættes bestemmelser for at sikre, at den berørte medlemsstat ved fastlæggelsen af niveauet for TAC’en handler i fuld overensstemmelse med principperne og reglerne i den fælles fiskeripolitik.
(9)
Den maksimale tilladte fiskeriindsats for 2014 bør fastsættes i henhold til artikel 8 i forordning (EF) nr. 2166/2005, artikel 5 i forordning (EF) nr. 509/2007, artikel 9 i forordning (EF) nr. 676/2007, artikel 11 og 12 i forordning (EF) nr. 1342/2008 og artikel 5 og 9 i forordning (EF) nr. 302/2009 under hensyntagen til Rådets forordning (EF) nr. 754/2009 (11).
(10)
På baggrund af den seneste videnskabelige rådgivning fra Det Internationale Havundersøgelsesråd ("ICES") og i overensstemmelse med de internationale tilsagn inden for rammerne af konventionen om fiskeriet i det nordøstlige Atlanterhav (NEAFC) er det nødvendigt at begrænse fiskeriet efter visse dybhavsarter.
(11)
For visse arter, såsom visse hajarter, vil selv et begrænset fiskeri kunne udgøre en alvorlig risiko for deres bevarelse. Fiskerimulighederne for sådanne arter bør derfor begrænses helt gennem et generelt forbud mod fiskeri efter sådanne arter.
(12)
De fiskerimuligheder for EU-fartøjer, der fastsættes ved nærværende forordning, skal udnyttes i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 (12), særlig nævnte forordnings artikel 33 og 34 om registrering af fangster og fiskeriindsats og om indberetning af data om opbrugte fiskerimuligheder. De koder, som medlemsstaterne skal benytte til at sende data til Kommissionen om landinger af bestande, der er omfattet af denne forordning, bør derfor fastsættes.
(13)
For visse TAC’er bør det være muligt for medlemsstaterne at give fartøjer, der deltager i afprøvning af fuldt dokumenteret fiskeri, yderligere tildelinger. Formålet med disse afprøvninger er at teste en fangstkvoteordning, dvs. en ordning, som foreskriver, at alle fangster bør landes og trækkes fra kvoterne med henblik på at undgå udsmid og det deraf følgende spild af ellers brugbare fiskeressourcer. Ukontrolleret udsmid af fisk udgør en trussel mod den langsigtede bæredygtighed af fisk som et offentligt gode og dermed mod den fælles fiskeripolitiks mål. Derimod giver fangstkvoteordninger i sagens natur fiskerne et incitament til at optimere fangstselektiviteten i deres aktiviteter. For at opnå en rationel forvaltning af udsmid bør et fuldt dokumenteret fiskeri omfatte hver enkelt aktivitet til søs og ikke kun de fangster, der landes i havn. Betingelserne for, at medlemsstaterne kan give sådanne yderligere tildelinger, bør derfor omfatte en forpligtelse til at sikre, at der anvendes intern TV-overvågning (CCTV) forbundet med et system af sensorer (under ét benævnt "CCTV-system"). Dette bør gøre det muligt at foretage en detaljeret registrering af alle de dele af fangsterne, som bevares om bord eller smides ud. Et system baseret på observatører, som arbejder i realtid om bord, ville være mindre effektivt, dyrere og mindre pålideligt. Derfor er anvendelsen af CCTV-systemer på nuværende tidspunkt en forudsætning for gennemførelsen af ordninger, der skal reducere udsmid, som f.eks. fuldt dokumenteret fiskeri. Ved anvendelsen af sådanne systemer skal kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF (13) overholdes.
(14)
For at sikre, at afprøvning af fuldt dokumenteret fiskeri resulterer i en retvisende vurdering af, hvorvidt det ved hjælp af fangstkvoteordninger er muligt at kontrollere den absolutte fiskeridødelighed for de berørte bestande, skal alle fisk, der fanges i dette fiskeri, herunder også fisk, som ikke opfylder mindstemålet, trækkes fra det deltagende fartøjs samlede tildeling, og fiskeriet skal ophøre, når det pågældende fartøj har udnyttet den samlede tildeling fuldt ud. Det bør også være tilladt at overføre tildelinger mellem fartøjer, der deltager i afprøvning af fuldt dokumenteret fiskeri, og fartøjer, der ikke deltager heri, forudsat at det kan godtgøres, at udsmid fra fartøjer, der ikke deltager heri, ikke øges.
(15)
I november 2013 gav STECF en positiv vurdering af den forvaltningsplan for genopbygning, som Det Regionale Rådgivende Råd for Pelagiske Bestande har foreslået for sildebestanden i ICES VIaS, VIIb og VIIc. Fordelingen af denne sildebestand overlapper med fordelingen af dens nordlige nabobestand i et blandingsområde beliggende mellem 56°N og 57°30′N inden for ICES VIa. For at sikre korrekt vurdering af disse to bestande for så vidt angår deres bevarelsesstatus og kontrollere fiskeridødeligheden for hver af dem er det nødvendigt at udelukke alle fangster i blandingsområdet.
(16)
Ifølge rådgivningen fra ICES bør ordningen for forvaltning af tobis i EU-farvandene i ICES-afsnit IIa og IIIa og ICES-underområde IV bevares og revideres. Eftersom ICES-rådgivningen først forventes at foreligge i februar 2014, bør TAC'er og kvoter foreløbig fastsættes til nul, indtil denne rådgivning er tilgængelig.
(17)
Da der ikke er videnskabeligt bevis for, at TAC-områderne for sej svarer til forskellige biologiske bestande, og udbredelsen af denne arter er konstant fra nord for De Britiske Øer til syd for Den Iberiske Halvø, bør der for at sikre fuld udnyttelse af fiskerimulighederne gives mulighed for gennemførelse af en fleksibel ordning mellem visse af disse TAC-områder. I samme ånd bør der gives mulighed for en højere grad af fleksibilitetsordninger mellem visse forvaltningsområder for så vidt angår bestemte bestande, hvis udbredelse strækker sig over flere forvaltningsområder, når der er tale om samme biologiske bestande.
(18)
Efter proceduren i aftalerne eller protokollerne om fiskeriforbindelserne med Norge (14), Færøerne (15) og Island (16) har Unionen ført samråd om fiskerirettighederne med disse partnere. Samrådene med Norge og Færøerne om ordningerne for 2014 er ikke afsluttet. For at undgå afbrydelser i EU-fiskeriet og samtidig sikre den nødvendige fleksibilitet til at kunne indgå disse ordninger i begyndelsen af 2014 bør der med forbehold af disse ordninger fastsættes foreløbige fiskerimuligheder for bestande. Det har ikke været muligt at afslutte samrådene med Island om fiskeriordningerne for 2014. Efter proceduren i aftalen og protokollen om fiskeriforbindelserne med Grønland (17) har Den Blande Komité fastsat det konkrete niveau for Unionens fiskerimuligheder i grønlandske farvande i 2014.
(19)
På det årlige møde i 2013 vedtog Den Internationale Kommission for Bevarelsen af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT) et års forlængelse af de nuværende TAC'er og kvoter for almindelig tun og bekræftede TAC'erne og kvoterne for nordatlantisk sværdfisk, sydatlantisk sværdfisk og nordatlantisk hvid tun på det nuværende niveau for perioden 2014-2016. Som et resultat heraf forbliver EU's kvote for disse bestande den samme som i 2013. Selv om TAC'en for sydatlantisk hvid tun også blev bevaret på det nuværende niveau for perioden 2014-2016, blev de individuelle kvoter for de kontraherende parter, herunder Unionen, nedsat en smule for at tildele en kvote til en anden kontraherende part. Alle disse foranstaltninger bør gennemføres i EU-lovgivningen.
(20)
Som følge af Republikken Kroatiens tiltrædelse af Den Europæiske Union i juli 2013 er der også fastsat fiskerimuligheder for Kroatien i denne forordning.
(21)
På det årlige møde i 2013 vedtog parterne i Kommissionen for Bevarelse af de Marine Levende Ressourcer i Antarktis (CCAMLR) fangstbegrænsninger for både mål- og bifangstarter. Disse foranstaltninger bør gennemføres i EU-lovgivningen.
(22)
På det årlige møde i Kommissionen for Tunfisk i Det Indiske Ocean (IOTC) i 2013 blev der vedtaget en resolution, der tager sigte på at beskytte hvidtippet haj, og som gælder for fiskerfartøjer, der er opført på IOTC's liste over godkendte fartøjer, ved at det som en midlertidig pilotforanstaltning forbydes at opbevare om bord, omlade, lande eller lagre dele af eller hele kroppe af hvidtippet haj. Resolutionen fastsætter en undtagelse for ikkeindustrielt fiskeri, dvs. fiskerfartøjer, der fisker i de eksklusive økonomiske zoner, der tilhører den medlemsstat, hvis flag de fører.
(23)
Det andet årlige møde i Den Regionale Fiskeriforvaltningsorganisation for det Sydlige Stillehav (SPRFMO) finder sted fra den 27.-31. januar 2014. Indtil der er afholdt et sådant årligt møde, er det hensigtsmæssigt, at de nuværende foranstaltninger vedbliver at gælde midlertidigt, og at TAC'en for chilensk hestemakrel i SPRFMO-konventionsområdet midlertidigt fastsættes på samme niveau som i 2013.
(24)
Den Interamerikanske Kommission for Tropisk Tunfisk (IATTC) beluttede på sit 84. årlige møde i 2013 at opretholde sine bevaringsforanstaltninger for gulfinnet tun, storøjet tun og bugstribet bonit. IATTC fastholdt endvidere sin resolution om bevaring af hvidtippet haj. Disse foranstaltninger bør fortsat gennemføres i EU-lovgivningen.
(25)
Organisationen for Fiskeriet i det Sydøstlige Atlanterhav (SEAFO) vedtog på sit årlige møde i 2013 en henstilling vedrørende nye toårige TAC'er for sort patagonisk isfisk og røde dybvandskrabber for 2014 og 2015, idet de eksisterende TAC'er for orange savbug og nordisk beryx for 2013 og 2014, der blev vedtaget på mødet i 2012, fortsat er gældende. De i øjeblikket gældende foranstaltninger om tildeling af fiskerimuligheder, som SEAFO har vedtaget, bør gennemføres i EU-lovgivningen.
(26)
Fiskerikommissionen for det Vestlige og Centrale Stillehav (WCPFC) ændrede på 10. årsmøde i 2013 sine foranstaltninger vedrørende fiskerimuligheder ved at fastsætte det samlede antal dage, der kan fiskes på åbent hav, og ved at tilpasse lukningen for fiskeri med indretninger, der tiltrækker fisk (FAD). Revisionen af foranstaltningen vedrørende FAD-fiskeriet betyder, at Unionen som kontraherende part i WCPFC skal beslutte sig for den ene af to muligheder og enten bekræfte den aktuelle periode for lukning af FAD-fiskeriet eller vælge at reducere FAD-mængderne. Indtil der er truffet en sådan beslutning, bør den nugældende lukning vedtaget af WCPFC fortsat gennemføres i EU-lovgivningen.
(27)
Parterne i konventionen om bevarelse og forvaltning af sejbestandene i det centrale Beringshav ændrede på sit årlige møde i 2013 ikke sine foranstaltninger vedrørende fiskerimulighederne. Disse foranstaltninger bør gennemføres i EU-lovgivningen.
(28)
Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav (NAFO) vedtog på sit 35. årlige møde i 2013 en række fiskerimuligheder for 2014 for visse bestande i NAFO-konventionsområdets underområde 1-4. NAFO vedtog i den forbindelse en procedure for, hvordan TAC’en for hvid skægbrosme i NAFO-afsnit 3NO for 2014 kan forhøjes, såfremt visse betingelser vedrørende denne bestands situation er opfyldt. En kontraherende part i NAFO kan underrette NAFO’s eksekutivsekretariat om, at der er observeret større fangster pr. indsatsenhed end normalt, når det gælder bestanden af hvid skægbrosme i NAFO-afsnit 3NO. Hvis en forhøjelse af TAC'en for 2014 bekræftes ved afstemning i NAFO, bør den gennemføres i EU-lovgivningen, og de berørte medlemsstaters kvoter bør forhøjes.
(29)
Visse internationale foranstaltninger, der skaber eller begrænser fiskerimuligheder for EU, vedtages af de relevante regionale fiskeriforvaltningsorganisationer ved årets udgang og finder anvendelse, før denne forordning træder i kraft. De bestemmelser, der gennemfører disse foranstaltninger i EU-lovgivningen, bør derfor anvendes med tilbagevirkende kraft. Da fangståret i CCAMLR-konventionsområdet løber fra den 1. december til den 30. november, og visse fiskerimuligheder eller forbud i CCAMLR-konventionsområdet derfor er fastsat for en periode, der begynder den 1. december 2013, bør de relevante bestemmelser i denne forordning gælde fra denne dato. En sådan anvendelse med tilbagevirkende kraft berører ikke princippet om berettigede forventninger, da CCAMLR-medlemmer har forbud mod at fiske i CCAMLR-konventionsområdet uden tilladelse.
(30)
I overensstemmelse med Unionens erklæring rettet til Den Bolivariske Republik Venezuela om tildeling af fiskerimuligheder i EU-farvande til fiskerfartøjer, der fører Den Bolivariske Republik Venezuelas flag, i den eksklusive økonomiske zone ud for Fransk Guyanas kyst (18) bør der fastsættes fiskerimuligheder for snapperarter for Venezuela i EU-farvande.
(31)
For at sikre ensartede betingelser for, at de enkelte medlemsstater kan få tilladelse til at tildele fiskeriindsatsen i overensstemmelse med en kW-dage-ordning, bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser.
(32)
For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser med henblik på både tildelingen af ekstra havdage for endeligt ophør med fiskeri, bedre videnskabelig observatørdækning og fastlæggelse af formatet for regneark til indsamling og videresendelse af oplysninger vedrørende overførsel af havdage mellem fiskerfartøjer, der fører en medlemsstats flag. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 182/2011 (19).
(33)
For at undgå afbrydelser i fiskeriet og for at sikre, at Unionens fiskere kan leve af fiskeri, bør denne forordning anvendes fra den 1. januar 2014 med undtagelse af bestemmelserne vedrørende indsatsbegrænsninger, som bør anvendes fra den 1. februar 2014, og visse bestemmelser i specifikke regioner, som bør anvendes fra en bestemt dato. Denne forordning bør på grund af sin hastende karakter træde i kraft umiddelbart efter offentliggørelsen.
(34)
Fiskerimulighederne bør udnyttes i fuld overensstemmelse med gældende EU-ret -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
AFSNIT I
ALMINDELIGE BESTEMMELSER
Artikel 1
Genstand
1. Ved denne forordning fastsættes fiskerimuligheder i EU-farvande og for EU-fartøjer i visse andre farvande for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande.
2. Fiskerimulighederne i stk. 1 omfatter:
a)
fangstbegrænsninger for 2014 og, hvor det er anført i denne forordning, for 2015
b)
fiskeriindsatsbegrænsninger for perioden fra den 1. februar 2014 til den 31. januar 2015
c)
fiskerimuligheder for perioden fra den 1. december 2013 til den 30. november 2014 for visse bestande i CCAMLR-konventionsområdet og
d)
fiskerimuligheder for de perioder, der er anført i artikel 32, for visse bestande i IATTC-konventionsområdet for 2014 og, hvor det er anført i denne forordning, for 2015.
3. Ved denne forordning fastsættes desuden foreløbige fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande, der er omfattet af de bilaterale fiskeriaftaler med Norge og Færøerne, i afventen af samrådene om disse ordninger for 2014.
Artikel 2
Anvendelsesområde
Denne forordning finder anvendelse på følgende fartøjer:
a)
EU-fartøjer
b)
tredjelandsfartøjer i EU-farvande.
Artikel 3
Definitioner
I denne forordning forstås ved:
a)
"EU-fartøj": et fiskerfartøj, der fører en medlemsstats flag og er registreret i Unionen
b)
"tredjelandsfartøj": et fiskerfartøj, der fører et tredjelands flag og er registreret i et tredjeland
c)
"EU-farvande" de farvande, der henhører under medlemsstaternes højhedsområde eller jurisdiktion med undtagelse af farvandene omkring de oversøiske lande og territorier, der er anført i bilag II til traktaten
d)
"internationale farvande": farvande, der ikke er omfattet af nogen stats højhedsområde eller jurisdiktion
e)
"samlet tilladt fangstmængde" (TAC): den mængde, der hvert år kan fanges og landes fra hver fiskebestand
f)
"kvote": en andel af den TAC, som er tildelt Unionen eller en medlemsstat
g)
"analytiske vurderinger": en kvantitativ evaluering af en given bestands udvikling på baggrund af data om bestandens biologi og udnyttelse, som ifølge videnskabelige undersøgelser er af den fornødne kvalitet til at kunne give videnskabelig rådgivning om mulighederne for fremtidige fangster
h)
"maskestørrelse": maskestørrelsen i fiskenet som målt i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 517/2008 (20)
i)
"EU-fiskerfartøjsregister": det register, der er oprettet af Kommissionen i medfør af artikel 24, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1380/2013
j)
"fiskerilogbog": den i artikel 14 i forordning (EF) nr. 1224/2009 omhandlede logbog.
Artikel 4
Fiskeriområder
I denne forordning forstås ved:
a)
"ICES-områder" (ICES: Det Internationale Havundersøgelsesråd): de geografiske områder, der er specificeret i bilag III til forordning (EF) nr. 218/2009 (21)
b)
"Skagerrak": det geografiske område, der afgrænses mod vest af en ret linje fra Hanstholm fyr til Lindesnes fyr og mod syd af en ret linje fra Skagen fyr til Tistlarna fyr og herfra til det nærmeste punkt på den svenske kyst
c)
"Kattegat": det geografiske område, der afgrænses mod nord af en ret linje fra Skagen fyr til Tistlarna fyr og derfra til det nærmeste punkt på den svenske kyst og mod syd af en ret linje fra Hasenøre til Gnibens Spids, fra Korshage til Spodsbjerg og fra Gilbjerg Hoved til Kullen
d)
"Funktionel enhed 16 i ICES-underområde VII": det geografiske område, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende punkter:
-
53°30′N 15°00′V
-
53°30′N 11°00′V
-
51°30′N 11°00′V
-
51°30′N 13°00′V
-
51°00′N 13°00′V
-
51°00′N 15°00′V
-
53°30′N 15°00′V
e)
"Cadizbugten": det geografiske område i ICES-afsnit IXa, der ligger øst for 7°23′48″V
f)
"CECAF-områder" (CECAF: Komitéen for Fiskeriet i Det Østlige Centrale Atlanterhav): de geografiske områder, der er specificeret i bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 216/2009 (22)
g)
"NAFO-områder" (NAFO: Organisationen for Fiskeriet i Det Nordvestlige Atlanterhav): de geografiske områder, der er specificeret i bilag III til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 217/2009 (23)
h)
"SEAFO-konventionsområdet" (SEAFO: Organisationen for Fiskeriet i det Sydøstlige Atlanterhav): det geografiske område, der er defineret i konventionen om bevarelse og forvaltning af fiskeressourcerne i det sydøstlige Atlanterhav (24)
i)
"ICCAT-konventionsområdet" (ICCAT: Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet): det geografiske område, der er defineret i den internationale konvention om bevarelse af tunfiskebestanden i Atlanterhavet (25)
j)
"CCAMLR-konventionsområdet" (CCAMLR: Kommissionen for Bevarelse af de Marine Levende Ressourcer i Antarktis): det geografiske område, der er defineret i artikel 2, litra a), i forordning (EF) nr. 601/2004 (26)
k)
"IATTC-konventionsområdet" (IATTC: Den Interamerikanske Kommission for Tropisk Tunfisk): det geografiske område, der er defineret i konventionen om styrkelse af Den Interamerikanske Kommission for Tropisk Tunfisk, der blev oprettet ved konventionen af 1949 mellem Amerikas Forenede Stater og Republikken Costa Rica ("Antiguakonventionen") (27)
l)
"IOTC-konventionsområdet" (IOTC: Kommissionen for Tunfisk i Det Indiske Ocean): det geografiske område, der er defineret i aftalen om oprettelse af Kommissionen for Tunfisk i Det Indiske Ocean (28)
m)
"SPRFMO-konventionsområdet" (SPRFMO: Den Regionale Fiskeriforvaltningsorganisation for det Sydlige Stillehav): havet syd for 10°N, nord for CCAMLR-konventionsområdet, øst for SIOFA-konventionsområdet som defineret i fiskeriaftalen for det sydlige Indiske Ocean (29) og vest for de sydamerikanske staters fiskerijurisdiktionsområder
n)
"WCPFC-konventionsområdet" (WCPFC: Fiskerikommissionen for det Vestlige og Centrale Stillehav): det geografiske område, der er defineret i konventionen om bevarelse og forvaltning af stærkt vandrende fiskebestande i det vestlige og centrale Stillehav (30)
o)
"Beringshavets højsøområde": det geografiske højsøområde i Beringshavet, der ligger uden for 200 sømil fra de basislinjer, som det ydre territorialfarvands bredde måles fra for kyststaterne ved Beringshavet
p)
"overlapning mellem IATTC- og WCPFC-områderne" det geografiske område, der er afgrænset som følger:
-
længdegrad 150°V
-
længdegrad 130°V
-
breddegrad 4°S
-
breddegrad 50°S.
AFSNIT II
FISKERIMULIGHEDER FOR EU-FARTØJER
KAPITEL I
Generelle bestemmelser
Artikel 5
TAC'er og tildelinger
1. I bilag I fastsættes TAC'erne for EU-fartøjer i EU-farvande eller i visse andre farvande og fordelingen af disse TAC'er blandt medlemsstaterne samt funktionelt tilknyttede betingelser, hvis det er relevant.
2. EU-fartøjer bemyndiges til under overholdelse af de TAC'er, der er fastsat i bilag I, at tage fangster i farvande under Færøernes, Grønlands, Islands og Norges fiskerijurisdiktion og i fiskeriområdet omkring Jan Mayen på de betingelser, der er fastsat i artikel 14 i og bilag III til nærværende forordning og i forordning (EF) nr. 1006/2008 (31) og gennemførelsesbestemmelserne dertil.
3. Når det gælder den særlige betingelse, der er fastsat i bilag IA for tobisbestanden i EU-farvandene i ICES-område IIa, IIIa og IV, anvendes de forvaltningsområder, der er defineret i bilag IID.
Artikel 6
TAC’er som skal fastlægges af medlemsstaterne
1. TAC’erne for visse fiskebestande fastlægges af den berørte medlemsstat. Disse bestande er angivet i bilag I.
2. De TAC’er, der fastlægges af en medlemsstat, skal:
a)
være i overensstemmelse med principperne og reglerne i den fælles fiskeripolitik, navnlig princippet om bæredygtig udnyttelse af bestanden, og
b)
resultere i:
i)
en udnyttelse af bestanden, der med den størst mulige sandsynlighed er i overensstemmelse med et maksimalt bæredygtigt udbytte fra 2015 og frem, hvis der foreligger analytiske vurderinger
ii)
en udnyttelse af bestanden, som er i overensstemmelse med forsigtighedstilgangen til fiskeriforvaltning, hvis der ikke foreligger analytiske vurderinger eller kun foreligger ufuldstændige analytiske vurderinger.
3. Hver af de berørte medlemsstater skal senest den 15. marts 2014 indgive følgende oplysninger til Kommissionen:
a)
de vedtagne TAC’er
b)
de data, der er indsamlet og vurderet af den berørte medlemsstat, og som de vedtagne TAC’er er baseret på
c)
nærmere oplysninger om, hvorledes de vedtagne TAC’er er i overensstemmelse med stk. 2.
Artikel 7
Betingelser for landing af fangster og bifangster
Fisk fra bestande, som der er fastsat TAC'er for, må kun opbevares om bord eller landes, hvis:
a)
fangsterne er taget af fartøjer, der fører flaget fra en medlemsstat, der har en kvote, og denne kvote ikke er opbrugt, eller
b)
fangsterne udgør en del af en EU-kvote, der ikke er blevet fordelt som kvoter mellem medlemsstaterne, og denne EU-kvote ikke er opbrugt.
Artikel 8
Fiskeriindsatsbegrænsninger
Fra den 1. februar 2014 til den 31. januar 2015 gælder følgende fiskeriindsatsforanstaltninger:
a)
bilag IIA for forvaltningen af visse bestande af torsk, tunge og rødspætte i Kattegat, Skagerrak, den del af ICES-afsnit IIIa, som ikke er omfattet af Skagerrak og Kattegat, ICES-underområde IV og ICES-afsnit VIa, VIIa og VIId og EU-farvandene i ICES-afsnit IIa og Vb
b)
bilag IIB for genopretningen af kulmule- og jomfruhummerbestandene i ICES-afsnit VIIIc og IXa med undtagelse af Cadizbugten
c)
bilag IIC for forvaltningen af tungebestandene i ICES-afsnit VIIe.
Artikel 9
Fangst- og indsatsbegrænsninger for dybhavsfiskeri
1. Artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 2347/2002 (32), hvori der stilles krav om dybhavsfiskeritilladelse, finder anvendelse på hellefisk. Fangst, opbevaring om bord, omladning og landing af hellefisk er underkastet de betingelser, der er omhandlet i nævnte artikel.
2. Medlemsstaterne sørger for, at fiskeriindsatsen i 2014, målt i kW-dage til havs, for fartøjer med dybhavsfiskeritilladelse i henhold til artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 2347/2002, ikke overstiger 65 % af den gennemsnitlige årlige fiskeriindsats, som den pågældende medlemsstats fiskerfartøjer udøvede i 2003 på fangstrejser, hvortil der var givet dybhavsfiskeritilladelse, eller hvor der blev fanget dybhavsarter, jf. bilag I og II til samme forordning. Dette stykke gælder kun for fangstrejser, hvor der er fanget over 100 kg dybhavsarter, med undtagelse af guldlaks.
Artikel 10
Særlige bestemmelser om tildeling af fiskerimuligheder
1. Den fordeling af fiskerimuligheder mellem medlemsstaterne, der er fastsat ved denne forordning, berører ikke:
a)
udveksling, jf. artikel 16, stk. 8, i forordning (EU) nr. 1380/2013
b)
nedsættelser og omfordelinger, jf. artikel 37 i forordning (EF) nr. 1224/2009
c)
omfordeling, jf. artikel 10, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1006/2008
d)
supplerende landinger, jf. artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96
e)
mængder, der tilbageholdes, jf. artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96
f)
nedsættelser, jf. artikel 105, 106 og 107 i forordning (EF) nr. 1224/2009.
g)
kvoteoverførsler og -udvekslinger i henhold til artikel 20 i nærværende forordning.
2. Medmindre andet er fastsat i bilag I til nærværende forordning, anvendes artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 på bestande, der er omfattet af en præventiv TAC, og artikel 3, stk. 2 og 3, og artikel 4 i nævnte forordning anvendes på bestande, der er underlagt en analytisk TAC.
Artikel 11
Fiskeriforbudsperioder
1. Det er forbudt at fiske efter følgende arter og opbevare dem om bord i Porcupine Bank i perioden fra den 1. maj til den 31. maj 2014: torsk, glashvarre, havtaske, kuller, hvilling, kulmule, jomfruhummer, rødspætte, lubbe, sej, rokker, tunge, brosme, byrkelange, lange og pighaj.
Med henblik på dette stykke omfatter Porcupine Bank det geografiske område, der er afgrænset af geodætiske linjer mellem følgende punkter:
Punkt
Breddegrad
Længdegrad
1
52°27′N
12°19′N
2
52°40′N
12°30′N
3
52°47′N
12°39,600′V
4
52°47′N
12°56′V
5
52°13,5′N
13°53,830′V
6
51°22′N
14°24′V
7
51°22′N
14°03′V
8
52°10′N
13°25′V
9
52°32′N
13°07,500′V
10
52°43′N
12°55′V
11
52°43′N
12°43′V
12
52°38,800′N
12°37′V
13
52°27′N
12°23′V
14
52°27′N
12°19′V
Uanset første afsnit er det i henhold til artikel 50, stk. 3, 4 og 5, i forordning (EF) nr. 1224/2009 tilladt at gennemsejle Porcupine Bank med de arter, der er omhandlet i samme afsnit, om bord.
2. Kommercielt fiskeri efter tobis med bundtrawl, vod eller lignende trukne redskaber med en maskestørrelse på under 16 mm, er forbudt i ICES-afsnit IIa og IIIa og ICES-underområde IV fra den 1. januar til den 31. marts 2014 og fra den 1. august til den 31. december 2014.
Medmindre andet er fastsat, gælder forbuddet i første afsnit også for tredjelandsfiskerfartøjer, der har tilladelse til at fiske efter tobis i EU-farvandene i ICES-underområde IV.
Artikel 12
Forbud
1. Det er forbudt for EU-fartøjer at fiske efter, opbevare om bord, omlade eller lande følgende arter:
a)
brugde (Cetorhinus maximus) og stor hvid haj (Carcharodon carcharias) i alle farvande
b)
sildehaj (Lamna nasus) i alle farvande, undtagen hvis andet er fastsat i bilag IA
c)
havengel (Squatina squatina) i EU-farvande
d)
skade (Dipturus batis)-artskomplekset (Dipturus cf. flossada og Dipturus cf. intermedia) i EU-farvandene i ICES-afsnit IIa og i ICES-underområde III, IV, VI, VII, VIII, IX og X
e)
broget rokke (Raja undulata) i EU-farvandene i ICES-underområde VI, IX og X og spidsrokke (Raja alba) i EU-farvandene i ICES-underområde VI, VII, VIII, IX og X
f)
guitarfiskarter (Rhinobatidae) i EU-farvande i ICES-underområde I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X og XII
g)
almindelig djævlerokke (Manta birostris) i alle farvande.
2. Når de arter, der er omhandlet i stk. 1, fanges utilsigtet, må de ikke skades. Fangster skal straks genudsættes.
Artikel 13
Dataindberetning
Når medlemsstaterne i henhold til artikel 33 og 34 i forordning (EF) nr. 1224/2009 sender Kommissionen data om de landede fangstmængder af de enkelte bestande, anvendes de bestandskoder, som er fastsat i bilag I til nærværende forordning.
KAPITEL II
Yderligere tildelinger til fartøjer, der deltager i afprøvning af fuldt dokumenteret fiskeri
Artikel 14
Yderligere tildelinger
1. En medlemsstat kan for visse bestande give fartøjer, der fører dens flag, og som deltager i afprøvning af fuldt dokumenteret fiskeri, yderligere tildelinger. Disse bestande er angivet i bilag I.
2. Den yderligere tildeling, der er omhandlet i stk. 1, må ikke overstige den samlede grænse, der i bilag I er fastsat som en procentdel af den kvote, der er tildelt den pågældende medlemsstat.
Artikel 15
Betingelser for yderligere tildelinger
1. Ved den yderligere tildeling, der er omhandlet i artikel 14, skal følgende betingelser være opfyldt:
a)
fartøjet anvender videoovervågningskameraer (CCTV) forbundet med et system af sensorer (i det følgende under ét benævnt "CCTV-system"), der registrerer alle fiskeri- og forarbejdningsaktiviteter om bord
b)
den yderligere tildeling til et bestemt fartøj, som deltager i afprøvning af fuldt dokumenteret fiskeri, overstiger ikke følgende grænser:
i)
75 % af det udsmid af bestanden i henhold til den pågældende medlemsstats skøn, fra den fartøjstype, som det bestemte fartøj, der har fået tildelt den yderligere fangstmængde, tilhører
ii)
30 % af den individuelle tildeling, som fartøjet havde inden deltagelsen i afprøvningen
c)
alle det pågældende fartøjs fangster af den bestand, der er omfattet af den yderligere tildeling, herunder fisk, som ikke opfylder mindstemålet som defineret i bilag XII til forordning (EF) nr. 850/98 (33) skal modregnes i fartøjets individuelle tildeling, der følger af yderligere tildelinger i henhold til artikel 14
d)
når et fartøj fuldt ud har udnyttet den individuelle tildeling for en bestand, der er omfattet af den yderligere tildeling, skal det pågældende fartøj indstille alt fiskeri i det pågældende TAC-område
e)
med hensyn til de bestande, som denne artikel kan finde anvendelse på, kan medlemsstaterne tillade overførsel af den individuelle tildeling eller dele heraf fra fartøjer, der ikke deltager i afprøvning af fuldt dokumenteret fiskeri, til fartøjer, der deltager i dette fiskeri, forudsat at det kan påvises, at udsmid fra fartøjer, der ikke deltager heri, ikke øges.
2. Uanset stk. 1, litra b), nr. i), kan en medlemsstat undtagelsesvis give et fartøj, der fører dens flag, en yderligere tildeling, som overstiger 75 % af det anslåede udsmid af bestanden, fra den fartøjstype, som det bestemte fartøj, der har fået tildelt den yderligere tildeling, tilhører, under forudsætning af:
a)
at andelen af udsmid pr. bestand som anslået for den pågældende fartøjstype er under 10 %
b)
at inddragelsen af denne fartøjstype har betydning for at kunne evaluere CCTV-systemets potentiale med henblik på kontrol
c)
at de fartøjer, der deltager i afprøvningen, samlet set ikke overskrider loftet på 75 % af det anslåede udsmid pr. bestand fra disse fartøjer.
3. Medlemsstaten skal, før den giver den yderligere tildeling, der er omhandlet i artikel 14, indgive følgende oplysninger til Kommissionen:
a)
listen over fartøjer, der fører dens flag og deltager i afprøvning af fuldt dokumenteret fiskeri
b)
specifikationerne for det elektroniske fjernovervågningsudstyr, der er installeret om bord på de pågældende fartøjer
c)
specifikationerne for de redskaber, som anvendes af disse fartøjer, med angivelse af kapacitet og type
d)
det anslåede udsmid for hver type fartøj, der deltager i afprøvningen
e)
den fangstmængde, som de fartøjer, der deltager i afprøvningen, har taget i 2013 af den bestand, der er omfattet af den relevante TAC.
Artikel 16
Behandling af personoplysninger
I det omfang registreringerne i henhold til artikel 15, stk. 1, litra a), omfatter behandling af personoplysninger i den betydning, der er fastlagt i direktiv 95/46/EF, gælder direktivet for behandlingen af sådanne oplysninger.
Artikel 17
Tilbagetrækning af yderligere tildelinger
Hvis en medlemsstat konstaterer, at et fartøj, der deltager i afprøvning af fuldt dokumenteret fiskeri, ikke overholder betingelserne i artikel 15, trækker medlemsstaten omgående den yderligere tildeling, som det pågældende fartøj har fået, tilbage og udelukker fartøjet fra deltagelse i disse afprøvninger i resten af 2014.
Artikel 18
Videnskabelig gennemgang af udsmidsvurderinger
Kommissionen kan anmode enhver medlemsstat, der anvender dette kapitel, om at forelægge en vurdering af udsmiddet fra hver type fartøj for et videnskabeligt rådgivende organ til fornyet gennemgang med henblik på at overvåge gennemførelsen af det krav, der er fastlagt i artikel 15, stk. 1, litra b), nr. i). Foreligger der ikke en vurdering, som bekræfter et sådant udsmid, træffer den pågældende medlemsstat de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at kravet overholdes, og informerer Kommissionen herom.
KAPITEL III
Tilladelser til fiskeri i tredjelandes farvande
Artikel 19
Fiskeritilladelser
1. Det maksimale antal fiskeritilladelser, der kan udstedes til EU-fartøjer, der fisker i tredjelandes farvande, er fastsat i bilag III.
2. Hvis en medlemsstat i henhold til artikel 16, stk. 8, i forordning (EU) nr. 1380/2013 overfører kvoter til en anden medlemsstat som led i en bytteaftale ("swap") i de fiskeriområder, der er nævnt i bilag III, skal overførslen ledsages af en overførsel af de relevante fiskeritilladelser og meddeles Kommissionen. Det samlede antal fiskeritilladelser for hvert fiskeriområde, jf. bilag III, må dog ikke overskrides.
KAPITEL IV
Fiskerimuligheder i regionale fiskeriforvaltningsorganisationers farvande
Artikel 20
Kvoteoverførsler og -udvekslinger
1. Hvis det i henhold til en regional fiskeriforvaltningsorganisations ("RFFO's") regler er tilladt at foretage kvoteoverførsler eller -udvekslinger mellem kontraherende parter i RFFO'en, kan en medlemsstat ("den pågældende medlemsstat") drøfte dette med en kontraherende part i RFFO'en og udarbejde et muligt udkast til en påtænkt kvoteoverførsel eller -udveksling.
2. Kommissionen kan, efter at have fået meddelelse herom fra den pågældende medlemsstat, godkende udkastet til den påtænkte kvoteoverførsel eller -udveksling, som medlemsstaten har drøftet med den relevante kontraherende part i RFFO'en. Herefter giver Kommissionen uden unødig forsinkelse den relevante kontraherende part i RFFO'en meddelelse om godkendelsen af at være bundet af en sådan kvoteoverførsel eller -udveksling. Kommissionen giver herefter RFFO'ens sekretariat meddelelse om den aftalte kvoteoverførsel eller -udveksling i henhold til den pågældende organisations regler.
3. Kommissionen orienterer medlemsstaterne om den aftalte kvoteoverførsel eller -udveksling.
4. De fiskerimuligheder, der er modtaget fra eller overført til den relevante kontraherende part i RFFO'en i forbindelse med kvoteoverførslen eller -udvekslingen, anses for at være kvoter, der er tildelt til eller fratrukket tildelingen til den pågældende medlemsstat fra det tidspunkt, hvor kvoteoverførslen eller -udvekslingen får virkning i overensstemmelse med betingelserne i aftalen med den relevante kontraherende part i RFFO'en eller i henhold til reglerne i den relevante RFFO, alt efter hvad der er relevant. En sådan tildeling må ikke ændre den bestående fordelingsnøgle for fordeling af fiskerimuligheder blandt medlemsstaterne i overensstemmelse med princippet om relativ stabilitet i fiskeriet.
Afdeling 1
ICCAT-konventionsområdet
Artikel 21
Begrænsninger af fiskeri-, opdræts- og opfedningskapaciteten for almindelig tun
1. Antallet af EU-stangfartøjer og dørgefartøjer med tilladelse til at fiske aktivt efter almindelig tun på mellem 8 kg/75 cm og 30 kg/115 cm i det østlige Atlanterhav begrænses som fastsat i punkt 1 i bilag IV.
2. Antallet af EU-fartøjer til kystnært ikkeindustrielt fiskeri med tilladelse til at fiske aktivt efter almindelig tun på mellem 8 kg/75 cm og 30 kg/115 cm i Middelhavet begrænses som fastsat i punkt 2 i bilag IV.
3. Antallet af EU-fartøjer med tilladelse til i Adriaterhavet at fiske aktivt efter almindelig tun på mellem 8 kg/75 cm og 30 kg/115 cm til opdræt begrænses som fastsat i punkt 3 i bilag IV.
4. Antallet af fiskerfartøjer og den dertil svarende samlede bruttotonnage med tilladelse til at fiske efter, opbevare om bord, omlade, transportere eller lande almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet begrænses som fastsat i punkt 4 i bilag IV.
5. Antallet af faststående tunfiskenet, der anvendes i fiskeriet efter almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet, begrænses som fastsat i punkt 5 i bilag IV.
6. Opdræts- og -opfedningskapaciteten for almindelig tun og det maksimale input af fanget vild almindelig tun til akvakulturbrugene i det østlige Atlanterhav og Middelhavet begrænses som fastsat i punkt 6 i bilag IV.
Artikel 22
Fritids- og sportsfiskeri
Medlemsstaterne afsætter en særlig kvote for almindelig tun til fritids- og sportsfiskeri fra de kvoter, de tildeles i henhold til bilag ID.
Artikel 23
Hajer
1. Opbevaring om bord, omladning eller landing af dele af eller hele kroppe af arten storøjet rævehaj (Alopias superciliosus) i enhver form for fiskeri er forbudt.
2. Det er forbudt at drive direkte fiskeri efter rævehajarter af slægten Alopias.
3. Opbevaring om bord, omladning eller landing af dele af eller hele kroppe af arten hammerhaj af familien Sphyrnidae (undtagen Sphyrna tiburo) i forbindelse med fiskerier i ICCAT-konventionsområdet er forbudt.
4. Opbevaring om bord, omladning eller landing af dele af eller hele kroppe af arten hvidtippet haj (Carcharhinus longimanus) i enhver form for fiskeri er forbudt.
5. Opbevaring om bord af arten silkehaj (Carcharhinus falciformis) i enhver form for fiskeri er forbudt.
Afdeling 2
CCAMLR-konventionsområdet
Artikel 24
Forbud og fangstbegrænsninger
1. Direkte fiskeri efter de arter, der er anført i bilag V, del A, er forbudt i de områder og perioder, der er anført i samme bilag.
2. For forsøgsfiskeri gælder de TAC'er og bifangstbegrænsninger, der er fastsat i bilag V, del B, i de underområder, som er anført i samme del.
Artikel 25
Forsøgsfiskeri
1. Kun de medlemsstater, der er medlemmer af CCAMLR, kan deltage i forsøgsfiskeri med langline efter Dissostichus spp. i FAO-underområde 88.1 og 88.2 og i afsnit 58.4.1, 58.4.2 og 58.4.3a uden for områder henhørende under national jurisdiktion i fangståret 2014. Hvis en sådan medlemsstat agter at deltage i sådant fiskeri, skal den underrette CCAMLR's sekretariat, jf. artikel 7 og 7a i forordning (EF) nr. 601/2004, og under alle omstændigheder senest den 1. juni 2014.
2. Hvad angår FAO-underområde 88.1 og 88.2 og afsnit 58.4.1, 58.4.2 og 58.4.3a, er TAC'erne og bifangstbegrænsningerne pr. underområde og afsnit og deres fordeling på små forskningsfelter (SSRU'er) i hver af disse fastsat i bilag V, del B. Fiskeriet i et givet SSRU skal ophøre, når den indberettede fangst når op på den specificerede TAC, og det pågældende SSRU lukkes derefter for fiskeri i resten af fangståret.
3. Fiskeriet skal foregå over så stort et geografisk og batymetrisk område som muligt for at få de nødvendige oplysninger til bestemmelse af fiskeripotentialet og for at undgå overkoncentration af fangst og fiskeriindsats. I FAO-underområde 88.1 og 88.2 og i afsnit 58.4.1, 58.4.2 og 58.4.3a er det dog forbudt at fiske på mindre end 550 meters dybde.
Artikel 26
Fiskeri efter antarktisk lyskrebs i fangståret 2014/15
1. Kun de medlemsstater, der er medlemmer af CCAMLR, må fiske efter lyskrebs (Euphausia superba) i CCAMLR-konventionsområdet i fangståret 2014/15. Hvis en sådan medlemsstat agter at fiske efter antarktisk lyskrebs i CCAMLR-konventionsområdet, underretter den senest den 1. juni 2014 CCAMLR's sekretariat, jf. artikel 5a i forordning (EF) nr. 601/2004, og Kommissionen, ved anvendelse af formularen i nærværende forordnings bilag V, del C, om sin hensigt om at fiske efter antarktisk lyskrebs.
2. Den hensigtserklæring, der er omhandlet i stk. 1, skal for hvert fartøj, som medlemsstaten giver tilladelse til at deltage i lyskrebsfiskeriet, indeholde de oplysninger, der er omhandlet i artikel 3 i forordning (EF) nr. 601/2004.
3. En medlemsstat, der har til hensigt at fiske efter antarktisk lyskrebs i CCAMLR-konventionsområdet, meddeler kun sin hensigt herom for fartøjer med tilladelse, som enten fører dens flag på det tidspunkt, hvor den fremsender underretningen, eller som fører en anden CCAMLR-medlemsstats flag, og som på tidspunktet for fiskeriet forventes at føre den pågældende medlemsstats flag.
4. Medlemsstaterne kan give andre fartøjer end dem, der er anmeldt til CCAMLR's sekretariat, tilladelse til at deltage i lyskrebsfiskeri i overensstemmelse med denne artikels stk. 1, 2 og 3, hvis det anmeldte fartøj er forhindret i at deltage af legitime driftsmæssige årsager eller som følge af force majeure. I sådanne tilfælde skal de berørte medlemsstater straks underrette CCAMLR's sekretariat og Kommissionen herom, og fremsende:
a)
alle oplysninger om det (de) påtænkte erstatningsfartøj(er), herunder de oplysninger, der kræves i henhold til artikel 3 i forordning (EF) nr. 601/2004
b)
en udførlig redegørelse for årsagerne til udskiftningen, herunder eventuel relevant dokumentation eller relevante henvisninger.
5. Medlemsstaterne må ikke give et fartøj, der er opført på en af CCAMLR's lister over fartøjer, der har udøvet ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fartøjslister), tilladelse til at deltage i lyskrebsfiskeri.
Afdeling 3
IOTC-konventionsområdet
Artikel 27
Begrænsning af fiskerikapaciteten for fartøjer, der fisker i IOTC-konventionsområdet
1. Det maksimale antal EU-fartøjer, der må fiske efter tropisk tunfisk i IOTC-konventionsområdet, og den tilsvarende bruttotonnagekapacitet fastsættes i punkt 1 i bilag VI.
2. Det maksimale antal EU-fartøjer, der må fiske efter sværdfisk (Xiphias gladius) og hvid tun (Thunnus alalunga) i IOTC-konventionsområdet, og den tilsvarende bruttotonnagekapacitet fastsættes i punkt 2 i bilag VI.
3. Medlemsstaterne kan omfordele de fartøjer, der er udpeget til et af de i stk. 1 og 2 omhandlede to typer fiskeri, til det andet fiskeri, forudsat at de over for Kommissionen kan godtgøre, at ændringen ikke fører til øget fiskeriindsats for de berørte fiskebestande.
4. Medlemsstaterne sørger for, hvis der foreslås overførsel af kapacitet til deres flåde, at fartøjer, der skal overføres, er opført i IOTC's fartøjsregister eller i andre regionale tunfiskeriorganisationers fartøjsregistre. Desuden er det ikke tilladt at overføre fartøjer, der er opført på en regional fiskeriforvaltningsorganisations liste over fartøjer, der er involveret i IUU-fiskeri (IUU-fartøjer).
5. For at tage hensyn til gennemførelsen af de udviklingsplaner, der er forelagt IOTC, må medlemsstaterne kun øge deres fiskerikapacitet ud over de i stk. 1 og 2 nævnte begrænsninger inden for de grænser, der er fastsat i disse planer.
Artikel 28
Hajer
1. Opbevaring om bord, omladning eller landing af dele af eller hele kroppe af rævehajer af alle arter af familien Alopiidae i enhver form for fiskeri er forbudt.
2. Opbevaring om bord, omladning eller landing af dele af eller hele kroppe af hvidtippet haj (Carcharhinus longimanus) i enhver form for fiskeri er forbudt, undtagen for fartøjer med en længde overalt på under 24 m, der udelukkende fisker inden for den eksklusive økonomiske zone (EEZ), som tilhører den medlemsstat, hvis flag de fører, og på den betingelse, at fangsten udelukkende er beregnet til lokalt forbrug.
3. Når de arter, der er omhandlet i stk. 1 og 2, fanges utilsigtet, må de ikke skades. Fangsterne skal straks genudsættes.
Afdeling 4
SPRFMO-konventionsområdet
Artikel 29
Pelagisk fiskeri - kapacitetsbegrænsning
De medlemsstater, der aktivt har udøvet pelagisk fiskeri i SPRFMO-konventionsområdet i 2007, 2008 eller 2009, skal i 2014 begrænse den samlede bruttotonnage for fartøjer, der sejler under deres flag og fisker efter pelagiske bestande, til en samlet EU-bruttotonnage på 78 600 i dette område.
Artikel 30
Pelagisk fiskeri - TAC'er
1. Kun de medlemsstater, der aktivt har udøvet pelagisk fiskeri i SPRFMO-konventionsområdet i 2007, 2008 eller 2009, som omhandlet i artikel 29, må fiske efter pelagiske bestande i det pågældende område i overensstemmelse med de TAC'er, der er fastsat i bilag IJ.
2. De fiskerimuligheder, som er fastsat i bilag IJ, må kun udnyttes på betingelse af, at medlemsstaterne senest den femte dag i den følgende måned sender listen over fartøjer, som fisker aktivt eller deltager i omladning i SPRFMO-konventionsområdet, oplysninger fra fartøjsovervågningssystemer (FOS'er), månedlige fangstrapporter, og, hvis det er muligt, oplysninger om havneanløb til Kommissionen med henblik på videresendelse til SPRFMO-sekretariatet.
Artikel 31
Bundfiskeri
Medlemsstater, der kan dokumentere en tidligere bundfiskeriindsats eller fangster i SPRFMO-konventionsområdet i perioden fra den 1. januar 2002 til den 31. december 2006, skal begrænse deres fiskeriindsats eller fangster til:
a)
et gennemsnit af fangstniveauet eller indsatsparametrene i denne periode og
b)
kun de dele af SPRFMO-konventionsområdet, hvor bundfiskeri har fundet sted i en foregående fangstperiode.
Afdeling 5
IATTC-konventionsområdet
Artikel 32
Fiskeri med notfartøjer
1. Fiskeri med notfartøjer efter gulfinnet tun (Thunnus albacares), storøjet tun (Thunnus obesus) og bugstribet bonit (Katsuwonus pelamis) er forbudt:
a)
fra den 29. juli til den 28. september 2014 eller fra den 18. november 2014 til den 18. januar 2015 i det område, der er afgrænset som følger:
-
de amerikanske stillehavskystlinjer
-
længdegrad 150°V
-
breddegrad 40°N
-
breddegrad 40°S
b)
fra den 29. september til den 29. oktober 2014 i det område, der er afgrænset som følger:
-
længdegrad 96°V
-
længdegrad 110°V
-
breddegrad 4°N
-
breddegrad 3°S.
2. De berørte medlemsstater skal inden den 1. april 2014 meddele Kommissionen, hvilken af de i stk. 1 omhandlede lukningsperioder de vælger. Alle notfartøjer fra de berørte medlemsstater indstiller notfiskeriet i det område, der er defineret i stk. 1, i den valgte periode.
3. Notfartøjer, der fisker efter tun i IATTC-konventionsområdet, skal bevare om bord og derefter lande eller omlade hele fangsten af gulfinnet tun, storøjet tun og bugstribet bonit.
4. Stk. 3 finder ikke anvendelse i følgende tilfælde:
a)
hvis fiskene af andre årsager end størrelsen anses for uegnede til konsum, eller
b)
hvis der under det sidste træk på en fangstrejse måske ikke er tilstrækkelig plads i tanken til at opbevare al den tun, der fanges i det pågældende træk.
5. Det er forbudt at fiske efter arten hvidtippet haj (Carcharhinus longimanus) i IATTC-konventionsområdet og opbevare om bord, omlade, lagre, udbyde til salg, sælge eller lande dele af eller hele kroppe af arten hvidtippet haj i det pågældende område.
6. Når de arter, der er omhandlet i stk. 5, fanges utilsigtet, må de ikke skades. Fangsterne skal straks genudsættes af fartøjets befragter, som også:
a)
registrerer antallet af udsætninger med statusangivelse (død eller levende)
b)
indberetter oplysningerne i litra a) til den medlemsstat, hvor vedkommende er hjemmehørende. Medlemsstaterne sender disse oplysninger til Kommissionen senest den 31. januar 2014.
Afdeling 6
SEAFO-konventionsområdet
Artikel 33
Forbud mod fiskeri efter dybvandshajer
Direkte fiskeri efter følgende dybvandshajer i SEAFO-konventionsområdet er forbudt:
-
rokker (Rajidae)
-
almindelig pighaj (Squalus acanthias)
-
større glat lanternehaj (Etmopterus bigelowi)
-
korthalet lanternehaj (Etmopterus brachyurus)
-
lyshaj (Etmopterus princeps),
-
glat lanternehaj (Etmopterus pusillus)
-
spøgelseskattehaj (Apristurus manis)
-
fløjlshaj (Scymnodon squamulosus)
-
dybvandshajer af overordenen Selachimorpha.
Afdeling 7
WCPFC-konventionsområdet
Artikel 34
Betingelser for fiskeriet efter storøjet tun, gulfinnet tun, bugstribet bonit og sydlig hvid tun
1. Medlemsstaterne sikrer, at det antal fiskedage, som tildeles notfartøjer, der fisker efter storøjet tun (Thunnus obesus), gulfinnet tun (Thunnus albacares) og bugstribet bonit (Katsuwonus pelamis) i den del af WCPFC-konventionsområdet, der ligger i højsøområdet mellem 20°N og 20°S, ikke overstiger 403 dage.
2. EU-fartøjer må ikke fiske efter sydlig hvid tun (Thunnus alalunga) in WCPFC-konventionsområdet syd for 20°S.
Artikel 35
Lukket område for FAD-fiskeri
1. I den del af WCPFC-konventionsområdet, der ligger mellem 20°N og 20°S, er det forbudt for notfartøjer at fiske med indretninger, der tiltrækker fisk (FAD), mellem kl. 00.00 den 1. juli 2014 og kl. 24.00 den 31. oktober 2014. I denne periode må et notfartøj kun fiske i nævnte del af WCPFC-konventionsområdet, hvis det har en observatør om bord, som kan overvåge, at fartøjet ikke på noget tidspunkt:
a)
benytter eller betjener FAD eller dertil knyttet elektronisk udstyr
b)
fisker efter stimer i forbindelse med FAD.
2. Alle notfartøjer, der fisker i den del af WCPFC-konventionsområdet, der er omhandlet i stk. 1, skal bevare hele fangsten af storøjet tun, gulfinnet tun og bugstribet bonit om bord og lande eller omlade den.
3. Stk. 2 finder ikke anvendelse i følgende tilfælde:
a)
i det sidste træk på en fangstrejse, hvis fartøjet ikke har tilstrækkelig plads i tanken til at opbevare alle fiskene
b)
hvis fiskene af andre årsager end størrelsen er uegnede til konsum, eller
c)
hvis der opstår en alvorlig driftsforstyrrelse i fryseanlægget.
Artikel 36
Overlapning mellem IATTC- og WCPFC-områderne
1. Fartøjer, der udelukkende er opført i WCPFC’s register, anvender de foranstaltninger, der er fastsat i artikel 34-37, ved fiskeri i det område, hvor IATTC- og WCPFC-områderne overlapper hinanden som defineret i artikel 4, litra p).
2. Fartøjer, der er opført i både WCPFC’s register og IATTC’s register, og fartøjer, der udelukkende er opført i IATTC’s register, anvender de foranstaltninger, der er fastsat i artikel 32, stk. 1, litra a), og artikel 32, stk. 2-6, ved fiskeri i det område, hvor IATTC- og WCPFC-områderne overlapper hinanden som defineret i artikel 4, litra n).
Artikel 37
Begrænsning af antallet af EU-fartøjer med tilladelse til at fiske efter sværdfisk
Det maksimale antal EU-fartøjer, der må fiske efter sværdfisk (Xiphias gladius) i områder syd for 20°S i WCPFC-konventionsområdet, er anført i bilag VII.
Afdeling 8
Beringshavet
Artikel 38
Forbud mod fiskeri i Beringshavets højsøområde
Det er forbudt at fiske efter alaskasej (Theragra chalcogramma) i Beringshavets højsøområde.
AFSNIT III
FISKERIMULIGHEDER FOR TREDJELANDSFARTØJER I EU-FARVANDE
Artikel 39
TAC'er
Fiskerfartøjer, der sejler under norsk flag, og fiskerfartøjer, der er registreret på Færøerne, kan tage fangster i EU-farvande inden for de i bilag I til denne forordning fastsatte TAC'er og under overholdelse af betingelserne i denne forordning og i kapitel III i forordning (EF) nr. 1006/2008.
Artikel 40
Fiskeritilladelser
1. Det maksimale antal fiskeritilladelser til tredjelandsfartøjer, der fisker i EU-farvande, er fastsat i bilag VIII.
2. Fisk fra bestande, som der er fastsat TAC'er for, må ikke opbevares om bord eller landes, medmindre fangsterne er taget af tredjelandsfartøjer, der har en kvote, og denne kvote ikke er opbrugt.
Artikel 41
Forbud
1. Det er forbudt for tredjelandsfartøjer at fiske efter, opbevare om bord, omlade eller lande følgende arter:
a)
brugde (Cetorhinus maximus) og stor hvid haj (Carcharodon carcharias) i EU-farvande
b)
havengel (Squatina squatina) i EU-farvande
c)
skade (Dipturus batis)-artskomplekset (Dipturus cf. flossada og Dipturus cf. intermedia) i EU-farvandene i ICES-afsnit IIa og i ICES-underområde III, IV, VI, VII, VIII, IX og X
d)
broget rokke (Raja undulata) i EU-farvandene i ICES-underområde VI, IX og X og spidsrokke (Raja alba) i EU-farvandene i ICES-underområde VI, VII, VIII, IX og X
e)
sildehaj (Lamna nasus) i EU-farvande
f)
guitarfiskarter (Rhinobatidae) i EU-farvandene i ICES-underområde I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X og XII
g)
almindelig djævlerokke (Manta birostris) i EU-farvande.
2. Når de arter, der er omhandlet i stk. 1, fanges utilsigtet, må de ikke skades. Fangsterne skal straks genudsættes.
AFSNIT IV
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 42
Udvalgsprocedure
1. Kommissionen bistås af Komitéen for Fiskeri og Akvakultur, der er nedsat ved forordning (EU) nr. 1380/2013. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.
2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011.
Artikel 43
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 1. januar 2014.
Artikel 8 anvendes dog fra den 1. februar 2014.
De bestemmelser om fiskerimuligheder, der er fastsat i artikel 24, 25 og 26 og bilag IE og V for CCAMLR-konventionsområdet, anvendes fra de deri fastsatte datoer.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 20. januar 2014.
UREDBA VIJEĆA (EU) br. 43/2014
od 20. siječnja 2014.
o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za 2014. za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova, koje se primjenjuju u vodama Unije te za plovila Unije u određenim vodama izvan Unije
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 43. stavak 3.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
budući da:
(1)
Člankom 43. stavkom 3. Ugovora predviđeno je da Vijeće na prijedlog Komisije usvaja mjere o utvrđivanju i raspodjeli ribolovnih mogućnosti.
(2)
Uredbom (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1) zahtijeva se donošenje mjera očuvanja uzimajući u obzir raspoložive znanstvene, tehničke i gospodarske savjete, uključujući, gdje je to relevantno, izvješća koja je sastavio Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo (STECF).
(3)
Zadatak je Vijeća donijeti mjere o utvrđivanju i raspodjeli ribolovnih mogućnosti, uključujući i, prema potrebi, određene uvjete koji su s tim funkcionalno povezani. Ribolovne mogućnosti trebalo bi dodijeliti državama članicama tako da se osigura relativna stabilnost ribolovnih aktivnosti svake države članice za svaki riblji stok ili ribarstvo te uzimajući u obzir ciljeve zajedničke ribarstvene politike utvrđene u Uredbi (EU) br. 1380/2013.
(4)
Ukupni dopušteni ulov (TAC) trebalo bi utvrditi na temelju raspoloživih znanstvenih savjeta, uzimajući u obzir biološke i društveno-gospodarske aspekte, istodobno osiguravajući pravedno postupanje među različitim ribarskim sektorima, kao i u svjetlu mišljenja koja su dionici izrazili tijekom savjetovanja, posebno na sastancima dotičnih regionalnih savjetodavnih vijeća.
(5)
Za stokove koji podliježu posebnim višegodišnjim planovima, TAC-ove bi trebalo uspostaviti u skladu s pravilima utvrđenima u tim planovima. Dosljedno tome, TAC-ove za stokove južnog oslića i škampa, lista u zapadnom dijelu kanala La Manche, iverka zlatopjega i lista u Sjevernom moru, haringe zapadno od Škotske, bakalara u Kattegatu, zapadno od Škotske, Irskom moru, Južnom moru, Skagerraku i istočnom Engleskom kanalu i plavoperajne tune u istočnom Atlantiku i Sredozemnom moru trebalo bi utvrditi u skladu s pravilima utvrđenima u uredbama Vijeća (EZ) br. 2166/2005 (2), (EZ) br. 509/2007 (3), (EZ) br. 676/2007 (4), (EZ) br. 1300/2008 (5), (EZ) br. 1342/2008 (6) („plan za bakalar“) i (EZ) br. 302/2009 (7).
U vezi sa stokovima sjevernog oslića (Uredba Vijeća (EZ) br. 811/2004 (8)) i lista u Biskajskom zaljevu (Uredba Vijeća (EZ) br. 388/2006 (9)), postignuti su, međutim, najmanji ciljevi odgovarajućih planova oporavka i upravljanja i stoga je primjereno pridržavati se pruženih znanstvenih savjeta kako bi se, ovisno o slučaju, TAC-ovi postigli ili zadržali na razinama najvećeg održivog prinosa.
(6)
Za stokove u odnosu na koje ne postoje dovoljni ili pouzdani podaci kako bi se osigurale procjene veličine, mjere upravljanja i razine TAC-a trebale bi slijediti predostrožni pristup upravljanju ribarstvom kako je definiran u članku 4. stavku 1. točki 8. Uredbe (EU) br. 1380/2013, pritom uzimajući u obzir čimbenike specifične za stokove, posebno uključujući dostupne informacije o kretanjima stokova i razmatranja mješovitog ribolova.
(7)
U skladu s člankom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 847/96. (10) trebalo bi utvrditi stokove podložne raznim mjerama iz tog članka.
(8)
Ako se TAC koji se odnosi na stok dodijeli samo jednoj državi članici, primjereno je ovlastiti tu državu članicu u skladu s člankom 2. stavkom 1. Ugovora da odredi razinu navedenog TAC-a. Trebalo bi utvrditi odredbe kako bi se osiguralo da, prilikom utvrđivanja te razine TAC-a, dotična država članica postupa na način u potpunosti sukladan načelima i pravilima zajedničke ribarstvene politike.
(9)
Potrebno je utvrditi gornju granicu ribolovnog napora za 2014. u skladu s člankom 8. Uredbe (EZ) br. 2166/2005, člankom 5. Uredbe (EZ) br. 509/2007, člankom 9. Uredbe (EZ) br. 676/2007, člancima 11. i 12. Uredbe (EZ) br. 1342/2008 i člancima 5. i 9. Uredbe (EZ) br. 302/2009, pritom uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 754/2009 (11).
(10)
U svjetlu najnovijih znanstvenih savjeta Međunarodnog vijeća za istraživanje mora (ICES) i u skladu s međunarodnim obvezama u kontekstu Konvencije o ribarstvu u sjeveroistočnom Atlantiku (NEAFC), potrebno je ograničiti ribolovni napor u vezi s određenim dubokomorskim vrstama.
(11)
Za određene vrste, poput određenih vrsta morskih pasa, čak bi i ograničena ribolovna aktivnost mogla rezultirati ozbiljnim rizikom u odnosu na njihovo očuvanje. Ribolovne mogućnosti za takve vrste stoga bi trebalo u potpunosti ograničiti putem opće zabrane ribolova takvih vrsta.
(12)
Korištenje ribolovnih mogućnosti dostupnih plovilima Unije utvrđenih u ovoj Uredbi podliježe Uredbi Vijeća (EZ) br. 1224/2009 (12), a posebno člancima 33. i 34. navedene uredbe, u vezi s evidentiranjem ulova i ribolovnog napora i obavješćivanjem o podacima o iscrpljenju ribolovnih mogućnosti. Stoga je potrebno odrediti oznake koje bi države članice trebale koristiti pri slanju podataka Komisiji koji se odnose na iskrcaje stokova koji podliježu ovoj Uredbi.
(13)
Za određene TAC-ove, državama članicama trebalo bi omogućiti odobravanje dodatnih raspodjela za plovila koja sudjeluju u pokusnom potpuno dokumentiranom ribolovu. Cilj je tih pokusa ispitati sustav izlovnih kvota, to jest sustav u kojem bi sav ulov trebalo iskrcati i pribrojiti kvotama kako bi se izbjegao odbačeni ulov i gubitak inače iskoristivih ribljih resursa koje on uključuje. Nekontroliranim odbačenim ulovom ribe ugrožava se dugoročna održivost ribe kao javnog dobra, a time i ciljevi zajedničke ribarstvene politike. Nasuprot tomu, sustavi izlovnih kvota sami po sebi za ribare predstavljaju poticaj za optimizaciju selektivnosti njihovih operacija na razini ulova. Kako bi se postiglo racionalno upravljanje odbačenim ulovom, potpuno dokumentiranim ribolovom trebalo bi obuhvatiti svaku operaciju na moru, a ne samo ono što se iskrca u luci. Stoga bi uvjeti kojima se državama članicama omogućuje da odobre takve dodatne raspodjele trebali uključivati obvezu osiguravanja korištenja televizijskih kamera zatvorenog kruga (CCTV) koje su povezane sa sustavom osjetnika (zajedničkog naziva „sustav CCTV”). To bi trebalo omogućiti detaljno snimanje svih zadržanih i odbačenih dijelova ulova. Sustav koji se temelji na ljudskim promatračima u stvarnom vremenu na plovilu bio bi manje učinkovit, skuplji i manje pouzdan. Stoga je korištenje sustava CCTV, u ovom trenutku, preduvjet za ostvarivanje programâ za smanjenje odbačenog ulova, kao što je potpuno dokumentirani ribolov. Pri korištenju takvog sustava trebalo bi postupati u skladu sa zahtjevima Direktive 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (13).
(14)
Kako bi se putem potpuno dokumentiranog pokusnog ribolova osiguralo učinkovito ocjenjivanje potencijala sustava izlovnih kvota za nadzor apsolutne ribolovne smrtnosti predmetnih stokova, potrebno je svu ribu ulovljenu u takvim pokusima, uključujući onu ispod najmanje iskrcajne veličine, pribrojiti ukupnoj raspodjeli koja je dodijeljena plovilu koje sudjeluje, te obustaviti ribolovne operacije kada predmetno plovilo u potpunosti iskoristi dodijeljenu ukupnu raspodjelu. Također je primjereno da se omogući prijenos raspodjela između plovila koja sudjeluju u potpuno dokumentiranom pokusnom ribolovu i plovila koja ne sudjeluju pod uvjetom da se može dokazati da nema povećanja odbačenog ulova kod plovila koja ne sudjeluju.
(15)
U studenom 2013. STECF je pozitivno ocijenio plan upravljanja obnovom koji je predložilo Regionalno savjetodavno vijeće za pelagične stokove (PELRAC) u vezi sa stokom haringi u zonama ICES-a VI.aS, VII.b i VII.c. Raspodjela tog stoka haringi preklapa se s raspodjelom susjednog sjevernog stoka u zoni miješanja smještenoj između 56° S i 57° 30′ S unutar zone ICES-a VI.a. Kako bi se osigurala ispravna procjena navedenih dvaju stokova u pogledu stanja očuvanja i nadzora ribolovne smrtnosti koja im se nanosi, nužno je izuzeti sav izlov u zoni miješanja.
(16)
Primjereno je, slijedom savjeta ICES-a, zadržati i preispitati primjenu sustava za upravljanje hujicom u vodama Unije u zonama ICES-a II.a i III.a i u potpodručju ICES-a IV. S obzirom na to da se očekuje da će znanstveni savjet ICES-a biti dostupan tek u veljači 2014., primjereno je privremeno utvrditi TAC-ove i kvote na nultoj razini do izdavanja navedenog savjeta.
(17)
S obzirom na to da nema znanstvenih dokaza da područja TAC-a za kolju odgovaraju posve određenim biološkim stokovima te da je raspodjela ove vrste neprekinuta od sjevera Britanskog otočja do juga Iberijskog poluotoka, primjereno je, kako bi se zajamčila puna iskoristivost ribolovnih mogućnosti, dopustiti provedbu fleksibilnih aranžmana između pojedinih područja TAC-a. U istom ozračju primjereno je dopustiti veći stupanj fleksibilnih aranžmana između nekih područja upravljanja u odnosu na određene stokove čija raspodjela obuhvaća nekoliko područja upravljanja te kada se radi o istim biološkim stokovima.
(18)
U skladu s postupkom predviđenim u sporazumima ili protokolima u području ribarstva s Norveškom (14), Farskim otocima (15) i Islandom (16), Unija je održala savjetovanja o ribolovnim pravima s navedenim partnerima. Još nisu okončana savjetovanja s Norveškom i Farskim otocima o aranžmanima za 2014. Kako bi se izbjegao prekid ribolovnih aktivnosti Unije, a istovremeno osigurala nužna fleksibilnost za sklapanje tih aranžmana početkom 2014., primjereno je privremeno utvrditi ribolovne mogućnosti za stokove na koje se odnose ti aranžmani. Savjetovanja s Islandom o ribolovnim aranžmanima za 2014. nije bilo moguće zaključiti. U skladu s postupkom predviđenim u sporazumu i protokolu u području ribarstva s Grenlandom (17), Zajednički odbor utvrdio je konkretnu razinu ribolovnih mogućnosti koja je Uniji dostupna u vodama Grenlanda u 2014.
(19)
Na svojem godišnjem sastanku 2013. Međunarodna komisija za očuvanje atlantske tune (ICCAT) usvojila je jednogodišnje produljenje postojećeg TAC-a i kvota za plavoperajnu tunu te je potvrdila TAC-ove i kvote za sjevernoatlantski iglun, južnoatlantski iglun i sjevernoatlantski tunj dugokrilac na postojećoj razini za razdoblje 2014. - 2016. Kvote Unije za navedene stokove ostaju shodno tome na istoj razini kao u 2013. Iako je TAC za južnoatlantski tunj dugokrilac za razdoblje 2014. - 2016. ostao na istoj razini, pojedinačne kvote ugovornih stranaka, uključujući Uniju, blago su smanjene kako bi se odobrila kvota drugoj ugovornoj stranci. Sve te mjere trebale bi biti provedene u pravu Unije.
(20)
U skladu s pristupanjem Republike Hrvatske Europskoj uniji u srpnju 2013., odredbe o ribolovnim mogućnostima za Hrvatsku uključene su u ovu Uredbu.
(21)
Na svojem godišnjem sastanku 2013., stranke Komisije za očuvanje antarktičkih morskih živih resursa (CCAMLR) usvojile su ograničenja ulova i za ciljane vrste i za vrste prilova. Te bi mjere trebale biti provedene u pravu Unije.
(22)
Na svojem godišnjem sastanku 2013., Komisija za tunu u Indijskom oceanu (IOTC) usvojila je rezoluciju o zaštiti trupana oblokrilaca primjenjivu na ribarska plovila uvrštena na popis ovlaštenih plovila IOTC-a zabranjujući, u obliku privremene pilot-mjere, zadržavanje na plovilu, prekrcavanje, iskrcavanje ili skladištenje bilo kojeg dijela ili cijele lešine trupana oblokrilca. Rezolucijom se predviđa izuzetak za mali ribolov, to jest ribarska plovila koja sudjeluju u ribolovnim aktivnostima unutar isključivoga gospodarskog pojasa države članice pod čijom zastavom plove.
(23)
Drugi godišnji sastanak Regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom u južnom Pacifiku (SPRFMO) održat će se od 27. do 31. siječnja 2014. Primjereno je da se do njegovog održavanja postojeće mjere i dalje privremeno primjenjuju te da TAC za čileanski šnjur u području Konvencije SPRFMO bude privremeno utvrđen na istoj razini kao u 2013.
(24)
Na svojem 84. godišnjem sastanku, održanom 2013., Međuamerička komisija za tropsku tunu (IATTC) zadržala je svoje mjere za očuvanje žutoperajne tune, velikooke tune i tunja prugavca. IATTC je također zadržao svoju rezoluciju o očuvanju trupana oblokrilaca. Te bi se mjere i dalje trebale provoditi u pravu Unije.
(25)
Na svojem godišnjem sastanku 2013., Organizacija za ribarstvo na jugoistočnom Atlantiku (SEAFO) usvojila je preporuku za nove dvogodišnje TAC-ove za patagonskog zubana i dubokomorskog crvenog raka za 2014. i 2015.; pritom su na snazi ostali postojeći TAC-ovi za zvjezdooka i alfonsine dogovoreni za 2013. i 2014. na godišnjem sastanku 2012. Mjere raspodjele ribolovnih mogućnosti koje su trenutačno na snazi, a koje je usvojio SEAFO, trebalo bi biti provedene u pravu Unije.
(26)
Na 10. godišnjem sastanku Komisije za ribarstvo u zapadnom i središnjem Pacifiku (WCPFC) u 2013. usvojene su izmjene njezinih mjera u vezi s ribolovnim mogućnostima utvrđivanjem ukupnog broja dana za ribolov na otvorenom moru i prilagodbom lovostaja u vezi s ribolovom uz pomoć uređaja za okupljanje ribe (FAD-ovi). Revizijom mjere o ribolovu uz pomoć FAD-ova zahtijeva se da se Unija kao ugovorna stranka WCPFC-a odluči za jednu od dvije dostupne mogućnosti: potvrđivanje trenutačnog razdoblja lovostaja u vezi s ribolovom uz pomoć FAD-ova ili smanjenje zapasa oko FAD-ova. Lovostaj koji je trenutačno na snazi, a koji je usvojio WCFPC, trebalo bi i dalje provoditi u pravu Unije do donošenja takve odluke.
(27)
Na svojem godišnjem sastanku 2013. stranke Konvencije o očuvanju i upravljanju resursima kolje u središnjem Beringovom moru nisu izmijenile svoje mjere u vezi s ribolovnim mogućnostima. Te bi mjere trebale biti provedene u pravu Unije.
(28)
Na svojem 35. godišnjem sastanku 2013. Organizacija za ribarstvo na sjeverozapadnom Atlantiku (NAFO) usvojila je za 2014. niz ribolovnih mogućnosti određenih stokova u potpodručjima 1-4 područja primjene konvencije NAFO. U tom je kontekstu NAFO utvrdio postupak za povećanje TAC-a za bijelu repatu tabinju u NAFO potpodručju 3NO utvrđenog za 2014. ako se ispune određeni uvjeti povezani sa stanjem tog stoka. Ugovorna stranka NAFO-a može obavijestiti izvršnog tajnika NAFO-a da su u NAFO potpodručju 3NO primijećeni povećani ulovi po jedinici napora stoka bijele repate tabinje u odnosu na uobičajene ulove. Ako se povećanje TAC-a za godinu 2014. potvrdi glasovanjem u NAFO-u, trebalo bi biti provedeno u pravu Unije te bi trebalo povećati kvote dotičnih država članica.
(29)
Pojedine međunarodne mjere kojima se stvaraju ili ograničavaju ribolovne mogućnosti za Uniju relevantne regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom (RFMO-i) donose krajem godine i njihova primjena počinje prije stupanja na snagu ove Uredbe. Stoga je potrebna retroaktivna primjena odredaba kojima se takve mjere provode u pravu Unije. Posebno, s obzirom na to da ribolovna sezona u području primjene Konvencije CCAMLR-a traje od 1. prosinca do 30. studenoga te se stoga određene ribolovne mogućnosti ili zabrane u području primjene Konvencije CCAMLR-a utvrđuju za razdoblje od 1. prosinca 2013., primjereno je da se relevantne odredbe ove Uredbe primjenjuju od tog datuma. Takvom retroaktivnom primjenom neće se dovoditi u pitanje načelo opravdanih očekivanja jer je članicama CCAMLR-a zabranjen ribolov u području primjene Konvencije CCAMLR-a bez odobrenja.
(30)
U skladu s izjavom Unije koja je upućena Bolivarijanskoj Republici Venezueli o dodjeli ribolovnih mogućnosti u vodama Unije ribarskim plovilima koja plove pod zastavom Bolivarijanske Republike Venezuele u isključivom gospodarskom pojasu uz obalu Francuske Gvajane (18), potrebno je utvrditi ribolovne mogućnosti za ribe vrste Lutjanus campechanus koje su Venezueli na raspolaganju u vodama Unije.
(31)
Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za izdavanje odobrenja pojedinoj državi članici za korištenje pogodnosti sustava upravljanja svojim raspodjelama ribolovnog napora u skladu sa sustavom kilovat dana, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji.
(32)
Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji u odnosu na dodjeljivanje dodatnih dana na moru za trajno ukidanje ribolovnih aktivnosti i za poboljšanu pokrivenost znanstvenog promatranja te utvrđivanje formata tablica za prikupljanje i prijenos podataka o prenošenju dana na moru između ribarskih plovila koja plove pod zastavom države članice. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 (19).
(33)
Kako bi se izbjegao prekid ribolovnih aktivnosti i osigurao izvor zarade ribarima Unije, ova bi se Uredba trebala primjenjivati od 1. siječnja 2014., osim odredaba o ograničenjima ribolovnog napora, koje bi se trebale primjenjivati od 1. veljače 2014., i određenih odredaba u pojedinim regijama, koje bi trebale imati poseban datum početka primjene. Zbog hitnosti bi ova Uredba trebala stupiti na snagu odmah nakon objave.
(34)
Ribolovne mogućnosti trebalo bi koristiti potpuno u skladu s primjenjivim pravom Unije,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
GLAVA I.
OPĆE ODREDBE
Članak 1.
Predmet
1. Ovom se Uredbom utvrđuju ribolovne mogućnosti dostupne u vodama Unije te za plova Unije u određenim vodama izvan Unije za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova.
2. Ribolovne mogućnosti iz stavka 1. uključuju:
(a)
ograničenja ulova za 2014. i, ako je navedeno u ovoj Uredbi, za 2015.;
(b)
ograničenja ribolovnog napora za razdoblje od 1. veljače 2014. do 31. siječnja 2015.;
(c)
ribolovne mogućnosti za razdoblje od 1. prosinca 2013. do 30. studenoga 2014. za određene stokove u području primjene Konvencije CCAMLR-a;
(d)
ribolovne mogućnosti za razdoblja utvrđena u članku 32. za određene stokove u području primjene Konvencije IATTC-a za 2014. i, ako je navedeno u ovoj Uredbi, za 2015.
3. Ovom se Uredbom također utvrđuju privremene ribolovne mogućnosti za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova koji podliježu dvostranim sporazumima o ribolovu s Norveškom i Farskim otocima do zaključivanja savjetovanja o tim sporazumima za 2014.
Članak 2.
Područje primjene
Ova se Uredba primjenjuje na sljedeća plovila:
(a)
plovila Unije;
(b)
plovila trećih zemalja u vodama Unije.
Članak 3.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:
(a)
„plovilo Unije” znači ribarsko plovilo koje plovi pod zastavom države članice i koje je registrirano u Uniji;
(b)
„plovilo treće zemlje” znači ribarsko plovilo koje plovi pod zastavom treće zemlje i registrirano je u trećoj zemlji;
(c)
„vode Unije” znači vode koje su pod suverenitetom ili jurisdikcijom država članica uz iznimku voda koje graniče s prekomorskim zemljama i teritorijima navedenima u Prilogu II. Ugovoru;
(d)
„međunarodne vode” znači vode koje se nalaze izvan suvereniteta ili jurisdikcije bilo koje države;
(e)
„ukupni dopušteni ulov” (TAC) znači količina koja se smije izloviti i iskrcati iz svakog pojedinog ribljeg stoka svake godine;
(f)
„kvota” znači udio TAC-a koji je dodijeljen Uniji ili državi članici;
(g)
„analitičke procjene” znači kvantitativna evaluacija kretanja određenog stoka, na temelju podataka o biologiji i iskorištavanju stoka, za koji je znanstvena analiza pokazala da je dovoljne kvalitete da može poslužiti kao znanstveni savjet o mogućnostima za budući ulov;
(h)
„veličina oka” znači veličina oka ribarskih mreža utvrđena u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 517/2008 (20);
(i)
„registar ribolovne flote Unije” znači registar koji je Komisija uspostavila u skladu s člankom 24. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1380/2013;
(j)
„očevidnik o ribolovu” znači očevidnik iz članka 14. Uredbe (EZ) br. 1224/2009;
Članak 4.
Ribolovne zone
Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije zona:
(a)
zone ICES-a (Međunarodno vijeće za istraživanje mora) su zemljopisna područja određena u Prilogu III. Uredbi Vijeća (EZ) br. 218/2009 (21);
(b)
„Skagerrak” znači zemljopisno područje koje je na zapadu omeđeno crtom od svjetionika Hanstholm do svjetionika Lindesnes, a na jugu crtom od svjetionika Skagen do svjetionika Tistlarna, i od te točke do najbliže točke na švedskoj obali;
(c)
„Kattegat” znači zemljopisno područje koje je na sjeveru omeđeno crtom od svjetionika Skagen do svjetionika Tistlarna, i od te točke do najbliže točke na švedskoj obali, a na jugu crtom od Hasenørea do Gnibens Spidsa, od Korshagea do Spodsbjerga i od Gilbjerg Hoveda do Kullena;
(d)
„funkcionalna jedinica 16 potpodručja ICES-a VII.” znači zemljopisno područje omeđeno loksodromama koje uzastopno spajaju sljedeće točke:
-
53° 30′ S 15° 00′ Z,
-
53° 30′ S 11° 00′ Z,
-
51° 30′ S 11° 00′ Z,
-
51° 30′ S 13° 00′ Z,
-
51° 00′ S 13° 00′ Z,
-
51° 00′ S 15° 00′ Z,
-
53° 30′ S 15° 00′ Z;
(e)
„Kadiški zaljev” znači zemljopisno područje zone ICES-a IX.a istočno od geografske dužine 7° 23′ 48″ Z;
(f)
područja CECAF-a (Odbor za ribarstvo za istočni središnji Atlantik) su zemljopisna područja navedena u Prilogu II. Uredbi (EZ) br. 216/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (22);
(g)
područja NAFO-a (Organizacija za ribarstvo na sjeverozapadnom Atlantiku) su zemljopisna područja utvrđena u Prilogu III. Uredbi (EZ) br. 217/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (23);
(h)
„područje primjene Konvencije SEAFO-a (Organizacija za ribarstvo na jugoistočnom Atlantiku)” je zemljopisno područje definirano u Konvenciji o očuvanju i gospodarenju ribolovnim resursima u jugoistočnom Atlantskom oceanu (24);
(i)
„područje primjene Konvencije ICCAT-a (Međunarodna komisija za očuvanje atlantskih tuna)” je zemljopisno područje definirano u Međunarodnoj konvenciji o očuvanju atlantskih tuna (25);
(j)
„područje primjene Konvencije CCAMLR-a (Komisija za očuvanje antarktičkih morskih živih resursa)” je zemljopisno područje definirano u članku 2. točki (a) Uredbe (EZ) br. 601/2004 (26);
(k)
„područje primjene Konvencije IATTC-a (Međuamerička komisija za tropsku tunu)” je zemljopisno područje definirano u Konvenciji o jačanju Međuameričke komisije za tropsku tunu osnovane Konvencijom iz 1949. između Sjedinjenih Američkih Država i Republike Kostarike („Konvencija iz Antigve”) (27);
(l)
„područje primjene Konvencije IOTC-a (Komisija za tunu u Indijskom oceanu)” je zemljopisno područje definirano u Sporazumu o osnivanju Komisije za tunu u Indijskom oceanu (28);
(m)
„područje primjene Konvencije SPRFMO-a (Regionalna organizacija za upravljanje ribarstvom u južnom Pacifiku)” je zemljopisno područje južno od 10° S, sjeverno od područja primjene Konvencije CCAMLR-a, istočno od područja primjene Konvencije SIOFA-e, kako je definirano u Sporazumu o ribarstvu u južnom Indijskom oceanu (29), i zapadno od područjâ ribolovnih nadležnosti južnoameričkih država;
(n)
„područje primjene Konvencije WCPFC-a (Komisija za ribarstvo u zapadnom i središnjem Pacifiku)” je zemljopisno područje definirano u Konvenciji o očuvanju i upravljanju visoko migracijskim ribljim stokovima u zapadnom i središnjem Pacifiku (30);
(o)
„pučina Beringova mora” je zemljopisno područje otvorenog mora u Beringovu moru iza 200 nautičkih milja od polaznih crta od kojih se mjeri širina teritorijalnog mora obalnih država Beringova mora.
(p)
„područje preklapanja IATTC-a i WCPFC-a” je zemljopisno područje određeno sljedećim granicama:
-
geografska dužina 150° Z,
-
geografska dužina 130° Z,
-
geografska širina 4° J,
-
geografska širina 50° J.
GLAVA II.
RIBOLOVNE MOGUĆNOSTI ZA PLOVILA UNIJE
POGLAVLJE I.
Opće odredbe
Članak 5.
TAC-ovi i raspodjele
1. TAC-ovi za plovila Unije u vodama Unije ili u određenim vodama izvan Unije i raspodjela tih TAC-ova među državama članicama, te uvjeti koji su s njima funkcionalno povezani, prema potrebi, utvrđeni su u Prilogu I.
2. Plovila Unije imaju odobrenje za ribolov, u okviru TAC-ova koji su utvrđeni u Prilogu I., u vodama koje su obuhvaćene ribolovnom nadležnošću Farskih otoka, Grenlanda, Islanda i Norveške, te u ribolovnoj zoni oko otoka Jan Mayen, podložno uvjetu utvrđenom u članku 14. i Prilogu III. ovoj Uredbi te u Uredbi (EZ) br. 1006/2008 (31) i njezinim provedbenim odredbama.
3. Za potrebe posebnog uvjeta utvrđenog u Prilogu I.A za stokove hujice u vodama Unije u zonama ICES-a II.a, III.a i IV., primjenjuju se područja upravljanja definirana u Prilogu II.D.
Članak 6.
TAC-ovi koje utvrđuju države članice
1. TAC-ove za određene riblje stokove određuje dotična država članica. Ti su stokovi utvrđeni u Prilogu I.
2. TAC-ovi koje određuje država članica moraju:
(a)
biti usklađeni s načelima i pravilima zajedničke ribarstvene politike, a posebno s načelom održivog iskorištavanja stoka; te
(b)
dovesti do:
i.
ako su dostupne analitičke procjene dostupne, iskorištavanja stoka u skladu s najvećim održivim prinosom od 2015. nadalje, sa što većom mogućom vjerojatnosti;
ii.
ako su analitičke procjene nedostupne ili nepotpune, iskorištavanja stoka u skladu s načelom predostrožnog pristupa upravljanju ribarstvom.
3. Do 15. ožujka 2014., svaka dotična država članica Komisiji dostavlja sljedeće informacije:
(a)
donesene TAC-ove;
(b)
podatke koje je prikupila i ocijenila dotična država članica, a na kojima se temelje doneseni TAC-ovi;
(c)
pojedinosti o tome na koji su način usvojeni TAC-ovi u skladu sa stavkom 2.
Članak 7.
Uvjeti za iskrcaj ulova i prilova
Riba iz stokova za koje su utvrđeni TAC-ovi zadržava se na plovilu ili se istovaruje samo ako:
(a)
su ulove ostvarila plovila koja plove pod zastavom države članice kojoj je određena kvota, a ta kvota nije iscrpljena; ili
(b)
se ulovi sastoje od udjela kvote Unije koja nije raspodijeljena po kvotama država članica, a ta kvota Unije nije iscrpljena.
Članak 8.
Ograničenja ribolovnog napora
Od 1. veljače 2014. do 31. siječnja 2015., primjenjuju se sljedeće mjere u vezi s ribolovnim naporom:
(a)
Prilog II.A za upravljanje određenim stokovima bakalara, lista i iverka zlatopjega u Kattegatu, Skagerraku, dijelu zone ICES-a III.a koji nije obuhvaćen Skagerrakom i Kattegatom, potpodručju ICES-a IV. i zonama ICES-a VI.a, VII.a i VII.d i vodama Unije u zonama ICES-a II.a i V.b;
(b)
Prilog II.B za obnovu oslića i škampa u zonama ICES-a VIII.c i IX.a, uz izuzetak Kadiškog zaljeva;
(c)
Prilog II.C za upravljanje stokom lista u zoni ICES-a VII.e.
Članak 9.
Ograničenja ulova i napora za dubokomorski ribolov
1. Članak 3. stavak 1. Uredbe (EZ) br. 2347/2002 (32) kojim se utvrđuje zahtjev posjedovanja dozvole za dubokomorski ribolov primjenjuje se na grenlandsku ploču. Na ulov, zadržavanje na plovilu, pretovar i iskrcavanje grenlandske ploče primjenjuju se uvjeti iz tog članka.
2. Države članice osiguravaju da u 2014. razine ribolovnog napora, izmjerene u kilovat danima odsutnosti iz luke, za plovila koja posjeduju dozvolu za dubokomorski ribolov iz članka 3. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 2347/2002, ne prelaze 65 % prosječnog godišnjeg ribolovnog napora koji su plovila dotične države članice primijenila 2003. u ribolovu kada su imala dozvole za dubokomorski ribolov ili su ulovljene dubokomorske vrste kako su navedene u prilozima I. i II. toj uredbi. Ovaj se stavak primjenjuje isključivo na izlaske u ribolov u kojima se ulovi više od 100 kg dubokomorskih vrsta osim velikog srebrnjaka.
Članak 10.
Posebne odredbe o raspodjeli ribolovnih mogućnosti
1. Raspodjelom ribolovnih mogućnosti među državama članicama kako je utvrđena u ovoj Uredbi ne dovode se u pitanje:
(a)
razmjene u skladu s člankom 16. stavkom 8. Uredbe (EU) br. 1380/2013;
(b)
odbici i preraspodjele u skladu s člankom 37. Uredbe (EZ) br. 1224/2009;
(c)
preraspodjele u skladu s člankom 10. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1006/2008;
(d)
dodatni iskrcaj dopušten na temelju članka 3. Uredbe (EZ) br. 847/96;
(e)
količine zadržane u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 847/96;
(f)
odbici u skladu s člancima 105., 106. i 107. Uredbe (EZ) br. 1224/2009;
(g)
prijenosi i razmjene kvota u skladu s člankom 20. ove Uredbe.
2. Osim ako je u Prilogu I. ovoj Uredbi navedeno drukčije, članak 3. Uredbe (EZ) br. 847/96 primjenjuje se na stokove koji podliježu predostrožnom TAC-u, a članak 3. stavci 2. i 3. te članak 4. te uredbe primjenjuju se na stokove koji podliježu analitičkom TAC-u.
Članak 11.
Sezone zabrane ribolova
1. Zabranjen je ribolov ili zadržavanje na plovilu sljedećih vrsta u području Porcupine Bank u razdoblju od 1. svibnja do 31. svibnja 2014.: bakalar, patarača, grdobina, koljak, pišmolj, oslić, škamp, iverak zlatopjeg, kolja, koljuška, raže i voline, list obični, kljovan, manjić morski, manjić i kostelj.
Za potrebe ovog stavka, Porcupine Bank obuhvaća zemljopisno područje omeđeno loksodromama koje uzastopno povezuju sljedeće položaje:
Točka
Geografska širina
Geografska dužina
1.
52° 27′ S
12° 19′ Z
2.
52° 40′ S
12° 30′ Z
3.
52° 47′ S
12° 39.600′ Z
4.
52° 47′ S
12° 56′ Z
5.
52° 13,5′ S
13° 53.830′ Z
6.
51° 22′ S
14° 24′ Z
7.
51° 22′ S
14° 03′ Z
8.
52° 10′ S
13° 25′ Z
9.
52° 32′ S
13° 07.500′ Z
10.
52° 43′ S
12° 55′ Z
11.
52° 43′ S
12° 43′ Z
12.
52° 38.800′ S
12° 37′ Z
13.
52° 27′ S
12° 23′ Z
14.
52° 27′ S
12° 19′ Z
Odstupajući od prvog podstavka, dozvoljen je provoz kroz Porcupine Bank dok se na plovilu nalaze vrste navedene u tom stavku, u skladu s člankom 50. stavcima 3., 4. i 5. Uredbe (EZ) br. 1224/2009.
2. Od 1. siječnja do 31. ožujka 2014. i od 1. kolovoza do 31. prosinca 2014. zabranjen je komercijalni ribolov hujice pridnenom povlačnom mrežom ili sličnim povlačnim ribolovnim alatom veličine mrežnog oka manje od 16 mm u zonama ICES-a II.a, III.a i u potpodručju ICES-a IV.
Zabrana utvrđena u prvom podstavku primjenjuje se i na plovila trećih zemalja koja imaju odobrenje za ribolov hujice u vodama Unije u potpodručju ICES-a IV., osim ako je drukčije navedeno.
Članak 12.
Zabrane
1. Plovilima Unije zabranjeno je obavljati ribolov, zadržavati na plovilu, prekrcavati ili iskrcavati sljedeće vrste:
(a)
psina golema (Cetorhinus maximus) i velika bijela psina (Carcharodon carcharias) u svim vodama;
(b)
kučina (Lamna nasus) u svim vodama, osim ako je drukčije predviđeno u Prilogu I.A;
(c)
sklat sivac (Squatina squatina) u vodama Unije;
(d)
kompleks raža volina (Dipturus batis) - Dipturus cf. flossada i Dipturus cf. intermedia - u vodama Unije u zoni ICES-a II.a i potpodručjima ICES-a III., IV., VI., VII., VIII., IX. i X.;
(e)
raža vijošarka (Raja undulata) u vodama Unije u potpodručjima ICES-a VI., IX. i X. i raža balavica (Raja alba) u vodama Unije u potpodručjima ICES-a VI., VII., VIII., IX. i X.;
(f)
ražopsi (Rhinobatidae) u vodama Unije u potpodručjima ICES-a I., II., III., IV., V., VI., VII., VIII., IX., X. i XII.;
(g)
divovska manta (Manta birostris) u svim vodama.
2. Kod slučajnog ulova, vrstama iz stavka 1. ne smije se nauditi. Primjerci se odmah puštaju u more.
Članak 13.
Prijenos podataka
Kada, na temelju članaka 33. i 34. Uredbe (EZ) br. 1224/2009, države članice Komisiji dostavljaju podatke koji se odnose na iskrcaj ulovljenih količina stoka, koriste oznake za stokove koje su utvrđene u Prilogu I. ovoj Uredbi.
POGLAVLJE II.
Dodatne raspodjele za plovila koja sudjeluju u pokusnom potpuno dokumentiranom ribolovu
Članak 14.
Dodatne raspodjele
1. Za određene stokove pojedina država članica može odobriti dodatne raspodjele plovilu koje plovi pod njezinom zastavom i sudjeluje u pokusom potpuno dokumentiranom ribolovu. Ti su stokovi utvrđeni u Prilogu I.
2. Dodatna raspodjela iz stavka 1. ne prelazi cjelokupno ograničenje koje je utvrđeno u Prilogu I. kao postotak kvote dodijeljene toj državi članici.
Članak 15.
Uvjeti za dodatne raspodjele
1. Dodatna raspodjela iz članka 14. ispunjava sljedeće uvjete:
(a)
plovilo koristi televizijske kamere zatvorenog kruga (CCTV) koje su povezane sa sustavom osjetnika (zajedničkog naziva „sustav CCTV”) za snimanje svih aktivnosti ribolova i prerade na plovilu;
(b)
dodatna raspodjela odobrena pojedinačnom plovilu koje sudjeluje u potpuno dokumentiranom pokusnom ribolovu ne smije prelaziti ni jednu od sljedećih graničnih vrijednosti:
i.
75 % količine odbačenog stoka, prema procjeni predmetne države članice, koji proizvodi vrsta plovila kojoj pripada ono plovilo kojemu je odobrena dodatna raspodjela;
ii.
30 % pojedinačne raspodjele plovilu prije sudjelovanja u pokusnom ribolovu;
(c)
svi ulovi plovila iz stoka koji podliježe dodatnoj raspodjeli, uključujući ribe ispod minimalne iskrcajne veličine kako je definirana u Prilogu XII. Uredbi (EZ) br. 850/98 (33), dodaju se pojedinačnoj raspodjeli plovilu koja je rezultat eventualne dodatne raspodjele odobrene na temelju članka 14.;
(d)
kada plovilo u potpunosti iskoristi pojedinačnu raspodjelu za bilo koji stok koji podliježe dodatnoj raspodjeli, predmetno plovilo mora obustaviti sve ribolovne aktivnosti u području relevantnog TAC-a;
(e)
u pogledu stokova na koje se može primjenjivati ovaj članak, države članice mogu dozvoliti prijenos pojedinačnih raspodjela ili bilo kojeg njihova dijela s plovila koja ne sudjeluju u potpuno dokumentiranom pokusnom ribolovu na plovila koja sudjeluju u tim pokusima pod uvjetom da je moguće dokazati da nema povećanja odbačenog ulova od strane plovila koja ne sudjeluju.
2. Neovisno o stavku 1. točki (b) podtočki i., država članica može iznimno odobriti plovilu koje polovi pod njezinom zastavom dodatnu raspodjelu koja prelazi 75 % procijenjenog odbačenog stoka koji proizvodi vrsta plovila kojoj pripada ono plovilo kojemu je odobrena dodatna raspodjela, pod uvjetom da:
(a)
je postotak odbačenog stoka, prema procjeni za određenu vrstu plovila, manji od 10 %;
(b)
je uključivanje te vrste plovila bitno za procjenu nadzornog potencijala sustava CCTV;
(c)
se ne prelazi ukupna granična vrijednost od 75 % procijenjenog odbačenog stoka za sva plovila koja sudjeluju u pokusu.
3. Prije nego što odobri dodatnu raspodjelu iz članka 14., država članica Komisiji dostavlja sljedeće informacije:
(a)
popis plovila koja plove pod njezinom zastavom i sudjeluju u potpuno dokumentiranom pokusnom ribolovu;
(b)
specifikacije elektroničke opreme za daljinski nadzor ugrađene u predmetna plovila;
(c)
kapacitet, vrstu i specifikaciju ribolovnih alata koje koriste predmetna plovila;
(d)
procijenjeni odbačeni ulov za svaku vrstu plovila koja sudjeluju u pokusnom ribolovu;
(e)
količinu ulova stoka na koji se primjenjuje relevantni TAC koji su 2013. ostvarila plovila koja sudjeluju u pokusima.
Članak 16.
Obrada osobnih podataka
U mjeri u kojoj snimke dobivene u skladu s člankom 15. stavkom 1. točkom (a) uključuju obradu osobnih podataka u smislu Direktive 95/46/EZ, ta se direktiva primjenjuje na obradu takvih podataka.
Članak 17.
Povlačenje dodatnih raspodjela
Kada država članica uoči da plovilo koje sudjeluje u potpuno dokumentiranom pokusnom ribolovu ne ispunjava uvjete koji su utvrđeni člankom 15., bez odgađanja povlači dodatnu raspodjelu odobrenu tom plovilu i isključuje ga iz sudjelovanja u pokusnom ribolovu u preostalom dijelu 2014.
Članak 18.
Znanstvena revizija procjena odbačenog ulova
Komisija može zatražiti od države članice koja koristi ovo poglavlje da svoju procjenu odbačenog ulova prema vrsti plovila dostavi na reviziju znanstvenom savjetodavnom tijelu u svrhu praćenja provedbe zahtjeva utvrđenog u članku 15. stavku 1. točki (b) podtočki i. Ako procjene koja potvrđuje takav odbačeni ulov nema, dotična država članica poduzima sve odgovarajuće mjere kako bi osigurala usklađenost s tim zahtjevom i o tome obavješćuje Komisiju.
POGLAVLJE III.
Odobrenja za ribolov u vodama trećih zemalja
Članak 19.
Odobrenja za ribolov
1. Najveći broj odobrenja za ribolov ribarskim plovilima Unije u vodama treće zemlje utvrđen je u Prilogu III.
2. Ako jedna država članica prenosi kvotu na drugu državu članicu („zamjena”) u ribolovnim područjima utvrđenima u Prilogu III. na temelju članka 16. stavka 8. Uredbe (EU) br. 1380/2013, prijenos uključuje odgovarajući prijenos odobrenja za ribolov i prijavljuje se Komisiji. Međutim, ne premašuje se ukupan broj odobrenja za ribolov za svako ribolovno područje kako je utvrđen u Prilogu III.
POGLAVLJE IV.
Ribolovne mogućnosti u vodama regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom
Članak 20.
Prijenos i razmjena kvota
1. Ako su, u skladu s pravilima regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom („RFMO-i”), dozvoljeni prijenosi ili razmjene kvota između ugovornih stranaka RFMO-a, država članica („dotična država članica”) može raspravljati s ugovornom strankom RFMO-a i, prema potrebi, utvrditi mogući okvir za namjeravani prijenos ili razmjenu kvota.
2. Nakon što dotična država članica obavijesti Komisiju, Komisija može potvrditi nacrt za namjeravani prijenos ili razmjenu kvota o kojem je država članica raspravljala s odgovarajućom ugovornom strankom RFMO-a. Komisija zatim, bez neopravdanog odgađanja, razmjenjuje s odgovarajućom ugovornom strankom RFMO-a pristanak na to da bude obvezana takvim prijenosom ili razmjenom kvote. Komisija o usuglašenom prijenosu ili razmjeni kvota obavješćuje tajništvo RFMO-a u skladu s pravilima te organizacije.
3. Komisija obavješćuje države članice o usuglašenom prijenosu ili razmjeni kvota.
4. Ribolovne mogućnosti koje su primljene od odgovarajuće ugovorne stranke RFMO-a ili su na nju prenesene na temelju prijenosa ili razmjene kvote smatraju se kvotama koje su dodijeljene ili oduzete od raspodjele dotične države članice od trenutka kada prijenos ili razmjena kvote počne proizvoditi učinke u skladu s uvjetima sporazuma koji je postignut s odgovarajućom ugovornom strankom RFMO-a ili, ovisno o slučaju, u skladu s pravilima relevantnog RFMO-a. Takvom se dodjelom ne mijenja postojeći ključ raspodjele za potrebe dodjele ribolovnih mogućnosti među državama članicama u skladu s načelom relativne stabilnosti ribolovnih aktivnosti.
Odjeljak 1.
Područje primjene konvencije ICCAT-A
Članak 21.
Ograničenja za ribolovne, uzgojne i tovne kapacitete za plavoperajnu tunu
1. Broj brodova Unije s mamcima i brodova s povlačnim povrazima koji imaju odobrenje za aktivan ribolov plavoperajne tune veličine između 8 kg/75 cm i 30 kg/115 cm u istočnom Atlantiku ograničen je kako je utvrđeno u Prilogu IV. točki 1.
2. Broj plovila Unije za mali obalni ribolov koja imaju odobrenje za aktivan ribolov plavoperajne tune veličine između 8 kg/75 cm i 30 kg/115 cm u Sredozemnom moru ograničen je kako je utvrđeno u Prilogu IV. točki 2.
3. Broj plovila Unije za ribolov plavoperajne tune u Jadranskom moru za potrebe uzgoja koja imaju odobrenje za aktivan ribolov plavoperajne tune veličine između 8 kg/75 cm i 30 kg/115 cm ograničen je kako je utvrđeno u Prilogu IV. točki 3.
4. Broj i ukupni kapacitet izražen u bruto tonaži ribarskih plovila koja imaju odobrenje za ribolov, zadržavanje na plovilu, prekrcaj, prijevoz ili iskrcavanje plavoperajne tune u istočnom Atlantiku i Sredozemnom moru ograničen je kako je utvrđeno u Prilogu IV. točki 4.
5. Broj klopki koje se koriste u istočnom Atlantiku i Sredozemnom moru za ribolov plavoperajne tune ograničen je kako je utvrđeno u Prilogu IV. točki 5.
6. Uzgojni kapacitet za plavoperajnu tunu, tovni kapacitet te najveći unos divlje ulovljene plavoperajne tune koji se dodjeljuje ribogojilištima u istočnom Atlantiku i Sredozemnom moru ograničen je kako je utvrđeno u Prilogu IV. točki 6.
Članak 22.
Rekreacijski i sportski ribolov
Države članice dodjeljuju posebnu kvotu plavoperajne tune za rekreacijski i sportski ribolov iz kvota koje su im dodijeljene u Prilogu I.D.
Članak 23.
Morski psi
1. U bilo kojoj vrsti ribolova zabranjeno je zadržavanje na plovilu, prekrcavanje ili iskrcavanje bilo kojeg dijela ili cijele lešine velikooke lisice (Alopias superciliosus).
2. Zabranjen je usmjereni ribolov vrste morski pas lisica iz roda Alopias.
3. Zabranjeno je zadržavanje na plovilu, prekrcavanje ili iskrcavanje bilo kojeg dijela ili cijele lešine mlata iz porodice Sphyrnidae (osim Sphyrna tiburo) u vezi s ribolovom u području primjene Konvencije ICCAT-a.
4. U bilo kojoj vrsti ribolova zabranjeno je zadržavanje na plovilu, prekrcavanje ili iskrcavanje bilo kojeg dijela ili cijele lešine trupana oblokrilca (Carcharhinus longimanus).
5. Zabranjeno je zadržavanje na plovilu svilenkastih morskih pasa (Carcharhinus falciformis) koji su ulovljeni u bilo kojoj vrsti ribolova.
Odjeljak 2.
Područje primjene konvencije CCAMLR -A
Članak 24.
Zabrane i ograničenja ulova
1. Zabranjen je usmjereni ribolov vrsta koje su utvrđene u Prilogu V. dijelu A, u zonama i u razdobljima koja su utvrđena u tom prilogu.
2. Za istraživački ribolov, ograničenja TAC-a i usputnog ulova koja su utvrđena u Prilogu V. dijelu B primjenjuju se u potpodručjima koja su utvrđena u tom prilogu.
Članak 25.
Istraživački ribolov
1. Samo one države članice koje su članice Komisije CCAMLR-a mogu u 2014. sudjelovati u istraživačkom ribolovu parangalom na vrstu Dissostichus spp. u potpodručjima FAO-a 88.1. i 88.2. te u područjima 58.4.1., 58.4.2. i 58.4.3.a izvan područja pod nacionalnom jurisdikcijom. Ako država članica namjerava sudjelovati u tom ribolovu, o tome obavješćuje Tajništvo CCAMLR-a u skladu s člancima 7. i 7.a Uredbe (EZ) br. 601/2004, a u svakom slučaju najkasnije 1. lipnja 2014.
2. U pogledu potpodručja FAO-a 88.1. i 88.2. te područja 58.4.1., 58.4.2. i 58.4.3.a, ograničenja TAC-ova i usputnog ulova prema potpodručju i području, te njihova raspodjela među malim istraživačkim jedinicama (Small Scale Research Units - SSRU-ovi) unutar svakog od njih, utvrđena su u Prilogu V. dijelu B. Ribolov u bilo kojem SSRU-u obustavlja se kada prijavljeni ulov dosegne određeni TAC i taj se SSRU zatvara za ribolov u preostalom dijelu sezone.
3. Ribolov se odvija u najvećem mogućem zemljopisnom rasponu i rasponu izobate kako bi se dobile informacije potrebne za određivanje ribolovnog potencijala i kako bi se izbjegla prevelika koncentracija ulova i ribolovnog napora. Međutim, ribolov u potpodručjima FAO-a 88.1. i 88.2. te područjima 58.4.1., 58.4.2. i 58.4.3.a zabranjen je na dubinama manjima od 550 m.
Članak 26.
Ribolov planktonskih račića u ribolovnoj sezoni 2014./2015.
1. U ribolovnoj sezoni 2014./2015. samo one države članice koje su članice Komisije CCAMLR-a mogu obavljati ribolov planktonskih račića (Euphausia superba) u području primjene Konvencije CCAMLR-a. Ako takva država članica namjerava loviti planktonske račiće u području primjene Konvencije CCAMLR-a, o svojoj namjeri da lovi planktonske račiće najkasnije 1. lipnja 2014. obavješćuje Tajništvo CCAMLR-a u skladu s člankom 5.a Uredbe (EZ) br. 601/2004 i Komisiju, koristeći se obrascem utvrđenim u Prilogu V. dijelu C ove Uredbe.
2. Obavijest iz stavka 1. ovog članka uključuje informacije predviđene u članku 3. Uredbe (EZ) br. 601/2004 za svako plovilo kojem država članica treba odobriti sudjelovanje u ribolovu na planktonske račiće.
3. Država članica koja namjerava loviti planktonske račiće u području primjene Konvencije CCAMLR-a o svojoj namjeri obavješćuje samo u odnosu na plovila s odobrenjem koja plove pod njezinom zastavom u vrijeme slanja obavijesti ili plove pod zastavom druge članice CCAMLR-a za koje se očekuje da će, za vrijeme ribolova, ploviti pod zastavom te države članice.
4. Države članice imaju pravo odobriti sudjelovanje u ribolovu na planktonske račiće plovilima koja nisu prijavljena Tajništvu CCAMLR-a u skladu sa stavcima 1., 2. i 3. ovog članka ako je odobreno plovilo spriječeno sudjelovati zbog legitimnih operativnih razloga ili više sile. U takvim okolnostima dotična država članica bez odgađanja obavješćuje Tajništvo CCAMLR-a i Komisiju, dostavljajući:
(a)
potpune detalje o namjeravanom(-im) zamjenskom(-im) plovilu(-ima), uključujući informacije predviđene u članku 3. Uredbe (EZ) br. 601/2004;
(b)
sveobuhvatno izvješće o razlozima koji opravdavaju zamjenu i odgovarajuće popratne dokaze ili upute.
5. Države članice ne odobravaju sudjelovanje u ribolovu na planktonske račiće plovilu koje je uvršteno na bilo koji CCAMLR-ov popis plovila koja se bave nezakonitim, neprijavljenim i nereguliranim ribolovnim aktivnostima (NNN).
Odjeljak 3.
Područje primjene konvencije IOTC-A
Članak 27.
Ograničenje ribolovnog kapaciteta plovila koja obavljaju ribolov u području primjene Konvencije IOTC-a
1. Najveći broj plovila Unije koja obavljaju ribolov tropske tune u području primjene Konvencije IOTC-a i odgovarajući kapacitet u bruto tonaži utvrđeni su u Prilogu VI. točki 1.
2. Najveći broj plovila Unije koja obavljaju ribolov igluna (Xiphias gladius) i tunja dugokrilca (Thunnus alalunga) u području primjene Konvencije IOTC-a i odgovarajući kapacitet u bruto tonaži utvrđeni su u Prilogu VI. točki 2.
3. Države članice mogu preraspodijeliti plovila koja su raspoređena na jednu od dvije vrste ribolova iz stavaka 1. i 2. na drugu vrstu ribolova, pod uvjetom da mogu dokazati Komisiji da takva promjena ne dovodi do povećanja ribolovnog napora za riblji stok na koji se odnosi.
4. Ako je predložen prijenos kapaciteta na njihovu flotu, države članice osiguravaju da su plovila koja se prenose uvrštena u ITOC-ovu evidenciju plovila ili evidenciju plovila drugih regionalnih organizacija za ribolov tune. Osim toga, ne smije se prenositi ni jedno plovilo koje se nalazi na popisu plovila koja se bave ribolovnim aktivnostima NNN (plovila NNN) bilo kojeg RFMO-a.
5. Kako bi se uzela u obzir provedba razvojnih planova koji su dostavljeni IOTC-u, države članice mogu ribolovni kapacitet povećati iznad graničnih vrijednosti iz stavaka 1. i 2. samo u okviru ograničenja koja su utvrđena u tim planovima.
Članak 28.
Morski psi
1. Zabranjeno je zadržavanje na plovilu, prekrcavanje ili iskrcavanje bilo kojeg dijela ili cijelih lešina velikooke lisice iz porodice Alopiidae ulovljene u bilo kojoj vrsti ribolova.
2. Zabranjeno je zadržavanje na plovilu, prekrcavanje ili iskrcavanje bilo kojeg dijela ili cijelih lešina trupana oblokrilca (Carcharhinus longimanus) ulovljenih u bilo kojoj vrsti ribolova, osim za plovila sveukupne dužine manje od 24 m koja su uključena samo u ribolovne aktivnosti unutar isključivoga gospodarskog pojasa (IGP) države članice pod čijom zastavom plove, i pod uvjetom da je njihov ulov namijenjen isključivo za lokalnu potrošnju.
3. Kod slučajnog ulova, vrstama iz stavka 1. i 2. ne smije se nauditi. Primjerci se odmah puštaju u more.
Odjeljak 4.
Područje primjene konvencije SPRFMO -A
Članak 29.
Pelagični ribolov - ograničenje kapaciteta
Države članice koje su 2007., 2008. ili 2009. aktivno obavljale pelagične ribolovne aktivnosti u području primjene Konvencije SPRFMO-a ograničuju ukupnu razinu bruto tonaže plovila koja plove pod njihovom zastavom i love pelagične stokove u 2014. na ukupnu razinu Unije od 78 600 bruto tona u tom području.
Članak 30.
Pelagični ribolov - TAC-ovi
1. Samo države članice koje su aktivno obavljale aktivnosti pelagičnog ribolova u području primjene Konvencije SPRFMO-a 2007., 2008. i 2009., kako je utvrđeno u članku 29., mogu loviti pelagične stokove u tom području u skladu s TAC-ovima utvrđenima u Prilogu I.J.
2. Ribolovne mogućnosti utvrđene u Prilogu I.J mogu se loviti samo pod uvjetom da države članice pošalju Komisiji, u svrhu njihova priopćivanja Tajništvu SPRFMO-a, popis plovila koja aktivno love ili su uključena u pretovar u području primjene Konvencije SPRFMO-a, evidencije sustava za praćenje plovila (VMS), mjesečne izvještaje o ulovu te, prema potrebi, podatke o pristajanju u luci najkasnije petog dana sljedećeg mjeseca.
Članak 31.
Pridneni ribolov
Države članice koje su ostvarile rezultate u pridnenom ribolovnom naporu ili ulovu u području primjene Konvencije SPRFMO-a u razdoblju od 1. siječnja 2002. do 31. prosinca 2006. ograničuju svoj napor ili ulov na:
(a)
prosječne razine parametara ulova ili napora tijekom tog razdoblja; i
(b)
samo one dijelove područja primjene Konvencije SPRFO-a u kojima se pridneni ribolov odvijao u nekoj prethodnoj ribolovnoj sezoni.
Odjeljak 5.
Područje primjene konvencije IATTC -A
Članak 32.
Ribolov okružujućim mrežama plivaricama
1. Zabranjen je ribolov žutoperajne tune (Thunnus albacares), velikooke tune (Thunnus obesus) i tunja prugavca (Katsuwonus pelamis) plovilima s okružujućim mrežama plivaricama:
(a)
od 29. srpnja do 28. rujna 2014. ili od 18. studenoga 2014. do 18. siječnja 2015. u području koje je određeno sljedećim granicama:
-
pacifičke obale Amerika,
-
geografska dužina 150° Z,
-
geografska širina 40° S,
-
geografska širina 40° J;
(b)
od 29. rujna do 29. listopada 2014. u području koje je određeno sljedećim granicama:
-
geografska dužina 96° Z,
-
geografska dužina 110° Z,
-
geografska širina 4° S,
-
geografska širina 3° J.
2. Dotične države članice obavješćuju Komisiju o odabranom razdoblju lovostaja iz stavka 1. prije 1. travnja 2014. U odabranom razdoblju sva plovila s okružujućim mrežama plivaricama dotičnih država članica obustavljaju ribolov okružujućim mrežama plivaricama u područjima koja su definirana u stavku 1.
3. Plovila s okružujućim mrežama plivaricama koja love tunu u području primjene Konvencije IATTC-a svu ulovljenu žutoperajnu tunu, velikooku tunu ili tunja prugavca zadržavaju na plovilu, a zatim iskrcavaju ili prekrcavaju.
4. Stavak 3. ne primjenjuje se u sljedećim slučajevima:
(a)
kada se riba smatra neuporabljivom za prehranu ljudi zbog drugih razloga osim veličine; ili
(b)
u završnom dijelu izlaska u ribolov, ako plovilo nema dovoljan tovarni prostor za smještaj sve tune ulovljene u tom dijelu.
5. Zabranjen je ribolov psa trupana oblokrilca (Carcharhinus longimanus) u području primjene Konvencije IATTC-a, te zadržavanje na plovilu, prekrcavanje, skladištenje, nuđenje na prodaju, prodaja ili iskrcavanje bilo kojeg dijela ili cijele lešine trupana oblokrilca u tom području.
6. Ako bude slučajno ulovljena, vrsti iz stavka 5. ne smije se nauditi. Operateri plovila odmah puštaju primjerke i:
(a)
bilježe broj puštanja uz naznaku statusa (mrtvi ili živi);
(b)
dostavljaju državi članici čiji su državljani informacije utvrđene u točki (a). Države članice te informacije šalju Komisiji do 31. siječnja 2014.
Odjeljak 6.
Područje primjene konvencije SEAFO-A
Članak 33.
Zabrana ribolova dubokomorskih morskih pasa
Zabranjen je usmjereni ribolov sljedećih dubokomorskih morskih pasa u području primjene Konvencije SEAFO-a:
-
raže (Rajidae),
-
pas kostelj piknjavac (Squalus acanthias),
-
Bigelowov kostelj (Etmopterus bigelowi),
-
kratkorepi kostelj (Etmopterus brachyurus),
-
kostelj svijetleći (Etmopterus princeps),
-
kostelj sićušni (Etmopterus pusillus),
-
fantomska morska mačka (Apristurus manis),
-
baršunasti kostelj (Scymnodon squamulosus),
-
dubokomorski morski psi iz nadreda Selachimorpha.
Odjeljak 7.
Područje primjene konvencije WCPFC-A
Članak 34.
Uvjeti za lov na velikooku tunu, žutoperajnu tunu, tunja prugavca i južnopacifičkog tunja dugokrilca
1. Države članice osiguravaju da broj dana ribolova dodijeljen plovilima s okružujućim mrežama plivaricama koja love velikooku tunu (Thunnus obesus), žutoperajnu tunu (Thunnus albacares) i tunja prugavca (Katsuwonus pelamis) u dijelu područja primjene Konvencije WCPFC-a na otvorenom moru koji se nalazi između 20° S i 20° J ne prelazi 403 dana.
2. Plovila Unije ne love južnopacifičkog tunja dugokrilca (Thunnus alalunga) u području primjene Konvencije WCPFC-a južno od 20° J.
Članak 35.
Područje zabrane ribolova FAD uređajima
1. U dijelu područja primjene Konvencije WCPFC-a koji se nalazi između 20° S i 20° J, zabranjene su ribolovne aktivnosti plovilima s okružujućim mrežama plivaricama koja koriste uređaje za okupljanje ribe (FAD-ovi) od 00:00 sati 1. srpnja 2014. do 24:00 sata 31. listopada 2014. U tom razdoblju, plovilo s okružujućim mrežama plivaricama može obavljati ribolovne aktivnosti unutar tog dijela područja primjene Konvencije WCPFC-a samo ako se na plovilu nalazi promatrač koji nadzire da plovilo ni u jednom trenutku:
(a)
ne koristi FAD ili srodni elektronički uređaj;
(b)
ne lovi jata riba koristeći FAD-ove.
2. Sva plovila s okružujućim mrežama plivaricama u dijelu područja primjene Konvencije WCPFC-a iz stavka 1. zadržavaju i iskrcavaju ili prekrcavaju svu ulovljenu velikooku tunu, žutoperajnu tunu i tunja prugavca.
3. Stavak 2. ne primjenjuje se u sljedećim slučajevima:
(a)
u završnom dijelu izlaska u ribolov, ako plovilo nema dovoljan tovarni prostor za smještaj sve ribe;
(b)
ako je riba neuporabljiva za prehranu ljudi zbog drugih razloga osim veličine; ili
(c)
ako dođe do ozbiljnog kvara uređaja za zamrzavanje.
Članak 36.
Područje preklapanja IATTC-a i WCPFC-a
1. Plovila navedena isključivo u registru WCPFC-a primjenjuju mjere utvrđene u člancima od 34. do 37. pri ribolovu u području preklapanja IATTC-a i WCPFC-a kako je definirano u članku 4. točki (p).
2. Plovila navedena i u registru WCPFC-a i u registru IATTC-a te plovila navedena isključivo u registru IATTC-a primjenjuju mjere utvrđene u članku 32. stavku 1. točki (a) i u stavcima od 2. do 6. pri ribolovu u području preklapanja IATTC-a i WCPFC-a kako je definirano u članku 4. točki (p).
Članak 37.
Ograničenja broja plovila Unije s odobrenjem za ribolov igluna (sabljarki)
Najveći broj plovila Unije koja imaju odobrenje za ribolov igluna (sabljarki) (Xiphias gladius) u područjima južno od 20° J područja primjene Konvencije WCPFC-a naveden je u Prilogu VII.
Odjeljak 8.
Beringovo more
Članak 38.
Zabrana ribolova na pučini Beringova mora
Zabranjen je ribolov aljaške kolje (Theragra chalcogramma) na pučini Beringova mora.
GLAVA III.
RIBOLOVNE MOGUĆNOSTI ZA PLOVILA TREĆIH ZEMALJA U VODAMA UNIJE
Članak 39.
TAC-ovi
Ribarska plovila koja plove pod zastavom Norveške i ribarska plovila koja su registrirana na Farskim otocima imaju odobrenje za ribolov u vodama Unije u okviru TAC-ova koji su utvrđeni u Prilogu I. ovoj Uredbi i podložno uvjetima predviđenima u ovoj Uredbi i poglavlju III. Uredbe (EZ) br. 1006/2008.
Članak 40.
Odobrenja za ribolov
1. Najveći broj odobrenja za ribolov za plovila trećih zemalja koja obavljaju ribolov u vodama Unije utvrđen je u Prilogu VIII.
2. Ribe iz stokova za koje nisu utvrđeni TAC-ovi ne smiju se zadržavati na plovilu ili iskrcati osim ako su ulove ostvarila plovila trećih zemalja koja imaju kvotu i ta kvota nije iscrpljena.
Članak 41.
Zabrane
1. Plovilima trećih zemalja zabranjeno je obavljati ribolov, zadržavati na plovilu, prekrcavati ili iskrcavati sljedeće vrste:
(a)
psina golema (Cetorhinus maximus) i velika bijela psina (Carcharodon carcharias) u vodama Unije;
(b)
sklat sivac (Squatina squatina) u vodama Unije;
(c)
kompleks raža volina (Dipturus batis) - Dipturus cf. flossada i Dipturus cf. intermedia - u vodama Unije u zoni ICES-a II.a i potpodručjima ICES-a III., IV., VI., VII., VIII., IX. i X.;
(d)
raža vijošarka (Raja undulata) u vodama Unije u potpodručjima ICES-a VI., IX. i X. i raža balavica (Raja alba) u vodama Unije u potpodručjima ICES-a VI., VII., VIII., IX. i X.;
(e)
kučina (Lamna nasus) u vodama Unije;
(f)
ražopsi (Rhinobatidae) u vodama Unije u potpodručjima ICES-a I., II., III., IV., V., VI., VII., VIII., IX., X. i XII.;
(g)
divovska manta (Manta birostris) u vodama Unije.
2. Kod slučajnog ulova, vrstama iz stavka 1. ne smije se nauditi. Primjerci se odmah puštaju u more.
GLAVA IV.
ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 42.
Postupak Odbora
1. Komisiji pomaže Odbor za ribarstvo i akvakulturu uspostavljen Uredbom (EU) br. 1380/2013. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.
2. Kod upućivanja na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.
Članak 43.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od 1. siječnja 2014.
Međutim, članak 8. primjenjuje se od 1. veljače 2014.
Odredbe o ribolovnim mogućnostima utvrđene u člancima 24., 25. i 26. i prilozima I.E i V. za područje primjene Konvencije CCAMLR-a primjenjuju se od datuma koji su u njima određeni.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 20. siječnja 2014.