KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2015/83
af 21. januar 2015
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af mononatriumglutamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 2, 5 og 6, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Efter en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 1187/2008 (2) en endelig antidumpingtold på import af mononatriumglutamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«).
(2)
Foranstaltningerne består af en værditold på 39,7 %, undtagen for Hebei Meihus MSG Group Co. Ltd. (33,8 %), Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd. (33,8 %) og Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd. (36,5 %).
2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(3)
Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (3) af de gældende antidumpingforanstaltninger modtog Kommissionen en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(4)
Anmodningen blev indgivet af Ajinomoto Foods Europe SAS (»ansøgeren«), som er den eneste EU-producent af mononatriumglutamat, og som således tegner sig for 100 % af den samlede EU-produktion af mononatriumglutamat.
(5)
Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis ville medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen.
3. Indledning af en udløbsundersøgelse
(6)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 29. november 2013 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (4) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
4. Sideløbende antidumpingundersøgelse
(7)
Sideløbende hermed offentliggjorde Kommissionen den samme dato en meddelelse om indledning af en antidumpingundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 5 vedrørende importen til Unionen af mononatriumglutamat med oprindelse i Indonesien (5).
(8)
I forbindelse med nævnte undersøgelse indførte Kommissionen i august 2014 ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 904/2014 (6) en midlertidig antidumpingtold på importen af mononatriumglutamat med oprindelse i Indonesien (»midlertidig forordning«). De midlertidige foranstaltninger blev indført for en periode på seks måneder.
(9)
De to sideløbende undersøgelser omfattede den samme (nuværende) undersøgelsesperiode og den samme betragtede periode, jf. betragtning 10.
5. Undersøgelse
De af udløbsundersøgelsen omfattede perioder
(10)
Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade omfattede perioden fra den 1. oktober 2012 til den 30. september 2013 (»den nuværende undersøgelsesperiode«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. april 2010 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«) (7).
Parter, som er berørt af undersøgelsen og stikprøveudtagning
(11)
Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, de eksporterende producenter, importørerne og de EU-brugere, som den vidste, var berørt af sagen, samt repræsentanterne for det berørte eksportland om indledningen af udløbsundersøgelsen.
(12)
Interesserede parter fik mulighed for at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og for at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(13)
I betragtning af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Kina og ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører blev det i indledningsmeddelelsen angivet, at man påtænkte at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17.
(14)
I betragtning af antallet af eksporterende producenter i Kina og for at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en repræsentativ stikprøve blev nævnte parter anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af undersøgelsen og meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen. Da kun to eksporterende producenter i Kina meddelte Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om, blev stikprøveudtagning ikke anset for at være nødvendig.
(15)
For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve anmodede Kommissionen alle ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at give sig til kende og meddele de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen.
(16)
14 ikke forretningsmæssigt forbundne importører gav sig til kende. Ingen af disse virksomheder importerede dog mononatriumglutamat fra Kina til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode. Det var derfor ikke nødvendigt at udtage stikprøver.
Spørgeskemaer og kontrol
(17)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade, og for at fastslå Unionens interesser.
(18)
Der blev sendt spørgeskemaer til begge de kinesiske eksporterede producenter, som gav sig til kende i forbindelse med stikprøveudtagningen, den eneste EU-producent og 33 identificerede EU-brugere.
(19)
Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra den eneste EU-producent, fra én forhandler og fra fem brugere. Ingen af de kinesiske eksporterende producenter indsendte spørgeskemabesvarelser.
(20)
Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
EU-producent
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Frankrig
Brugere
-
AkzoNobel, Amersfoort, Nederlandene
-
Unilever, Rotterdam, Nederlandene
Fremlæggelse af oplysninger
(21)
Alle interesserede parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det var hensigten at anbefale, at den endelige antidumpingtold på importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina opretholdes. Parterne fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger. Deres bemærkninger blev overvejet og taget i betragtning, i det omfang det var relevant.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(22)
Den vare, som er omfattet af denne undersøgelse, er den samme som den, der var omfattet af den oprindelige undersøgelse, dvs. mononatriumglutamat (»MNG«) med oprindelse i Kina, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 2922 42 00 (»den pågældende vare«). MNG er et fødevaretilsætningsstof, der hovedsagelig anvendes som smagsforstærker i supper, bouillon, fiske- og kødretter, krydderiblandinger og færdiglavede fødevarer. MNG bruges også inden for den kemiske industri til nonfoodformål, f.eks. i vaske- og rengøringsmidler. Det fremstilles i form af hvide, lugtløse krystaller af forskellig størrelse. MNG findes i pakninger af forskellig størrelse fra forbrugerpakninger på 0,5 g til bulksække på 1 000 kg. De mindre pakningsstørrelser sælges gennem detailhandlere til private forbrugere, medens de større pakninger på 20 kg og derover er bestemt for industrielle brugere. Endvidere findes der forskellige renhedsgrader. Mononatriumglutamat har dog de samme egenskaber uanset pakningsstørrelse og renhedsgrad.
(23)
MSH fremstilles hovedsagelig ved gæring af forskellige sukkerkilder (majsstivelse, tapiokastivelse, sukkersirup, sukkerrørsmelasse og sukkerroemelasse).
(24)
Den nuværende undersøgelse bekræftede, at som i den oprindelige undersøgelse har den pågældende vare og MNG produceret og solgt på hjemmemarkedet i det pågældende land, MNG produceret og solgt af EU-erhvervsgrenen på EU-markedet og MNG produceret og solgt på de to potentielle referencelandsmarkeder Thailand og Indonesien de samme fysiske, tekniske og kemiske egenskaber og de samme grundlæggende anvendelsesformål.
(25)
Varerne anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
1. Indledende bemærkninger
(26)
Det blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgt, om der fandt dumping sted på det pågældende tidspunkt, og om de gældende foranstaltningers udløb sandsynligvis ville føre til fortsat eller fornyet dumping.
(27)
Som nævnt i betragtning 18 og 19 blev der sendt spørgeskemaer til begge de kinesiske eksporterede producenter, som gav sig til kende i forbindelse med stikprøveudtagningen, men ingen af dem indsendte en spørgeskemabesvarelse, og ingen af dem samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Derfor var det nødvendigt at anvende de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18.
(28)
De kinesiske myndigheder og de ikke samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter blev underrettet om anvendelsen af grundforordningens artikel 18, stk. 1, og fik mulighed for at fremsætte bemærkninger. Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger.
(29)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, stk. 1, blev nedenstående resultater vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping derfor baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, navnlig på oplysninger i anmodningen om en udløbsundersøgelse og på foreliggende statistikker, dvs. Eurostats data og den kinesiske eksportdatabase.
2. Dumpingimport i den nuværende undersøgelsesperiode
a) Referenceland
(30)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), blev den normale værdi for de eksporterende producenter, der ikke var indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsat på grundlag af prisen eller en beregnet værdi i et tredjeland med markedsøkonomi. Derfor skulle der vælges et tredjeland med markedsøkonomi (»referencelandet«).
(31)
I indledningsmeddelelsen underrettede Kommissionen de interesserede parter om, at den havde til hensigt at vælge Thailand eller Indonesien som eventuelt hensigtsmæssige referencelande og opfordrede parterne til at fremsætte bemærkninger. Thailand blev i den oprindelige undersøgelse (8) anvendt som et hensigtsmæssigt referenceland. Indonesien blev foreslået i forbindelse med den nuværende undersøgelse, idet der som nævnt i betragtning 7 blev indledt en sideløbende antidumpingundersøgelse af importen til Unionen af MNG med oprindelse i Indonesien den samme dag som den nuværende udløbsundersøgelse (9). Én interesseret part hævdede, at Thailand ikke var et hensigtsmæssigt referenceland, idet den samarbejdsvillige thailandske producent var en del af den samme selskabsgruppe som ansøgeren. Endvidere hævdedes det, at der manglede konkurrence på det thailandske marked, og at salget på hjemmemarkedet i Thailand hovedsagelig omfattede mindre pakninger til detailniveauet, mens eksporten fra Kina til Unionen angiveligt omfattede større sække eller varer i bulk til industrielt brug.
(32)
Kommissionen anmodede mere end fem kendte producenter af samme vare i Thailand om at indgive oplysninger. Kun én producent i Thailand gav sig til kende og indsendte en spørgeskemabesvarelse. Denne producent var en del af den samme gruppe som ansøgeren. I modsætning til det, som en interesseret part hævdede, er det at være en del af den samme gruppe som ansøgeren ikke ensbetydende med, at den normale værdi ikke er troværdig. Den berørte interesserede part forklarede heller ikke, hvordan forholdet kunne have indvirket på den normale værdi på hjemmemarkedet i Thailand. Dette argument bør derfor afvises.
(33)
Som anført i betragtning 24 viste undersøgelsen, at MNG produceret og solgt på hjemmemarkedet i Thailand havde de samme grundlæggende tekniske, fysiske og kemiske egenskaber og de samme grundlæggende endelige anvendelsesformål som varen produceret og eksporteret af de kinesiske eksporterende procenter til Unionen. Endvidere lignede produktionsprocesserne i Kina dem på det thailandske marked. Endelig var der en betydelig konkurrence i Thailand med flere indenlandske producenter og import fra andre tredjelande, herunder Kina. Endvidere viste undersøgelsen - i modsætning til det, der hævdedes - at salget på hjemmemarkedet i Thailand omfattede varer i bulk og til detailniveauet. Derfor bør den påstand, at Thailand af nævnte grunde ikke ville egne sig til at blive valgt som referenceland, afvises.
(34)
De eksporterende producenter fra Indonesien erklærede sig indforstået med, at de data, som de havde indgivet i forbindelse med den i betragtning 7 omhandlede sideløbende undersøgelse, blev brugt med henblik på den nuværende udløbsundersøgelse. Som anført i betragtning 24 viste undersøgelsen, at MNG produceret og solgt på hjemmemarkedet i Indonesien havde de samme grundlæggende tekniske, fysiske og kemiske egenskaber og de samme grundlæggende endelige anvendelsesformål som varerne produceret og eksporteret af de kinesiske eksporterende producenter til Unionen. Endvidere lignede produktionsprocesserne i Kina i henhold til de foreliggende oplysninger dem på det indonesiske marked. Endelig var der en betydelig konkurrence i Indonesien med flere indenlandske producenter og import fra andre tredjelande, herunder Kina. Endvidere viste undersøgelsen, at salget på hjemmemarkedet i Indonesien omfattede varer i bulk og til detailniveauet.
(35)
Som det fremgår af ovenstående, ville begge lande - Thailand og Indonesien - potentielt egne sig til at blive valgt som referenceland. Da de foreliggende oplysninger fra de eksporterende producenter i Indonesien, som var omfattet af den sideløbende undersøgelse, var langt mere præcise end dem fra den eneste samarbejdsvillige producent i Thailand, anså Kommissionen det dog for mere rimeligt at vælge Indonesien som et hensigtsmæssigt referenceland, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
b) Normal værdi
(36)
Oplysningerne fra de samarbejdsvillige producenter i Indonesien blev lagt til grund for fastsættelsen af den normale værdi for eksporterende producenter i Kina.
(37)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om det samlede hjemmemarkedssalg for hver samarbejdsvillig producent i Indonesien var repræsentativt i den nuværende undersøgelsesperiode. Hjemmemarkedssalget blev anset for at være repræsentativt, hvis det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder på hjemmemarkedet udgjorde mindst 5 % af den samlede eksportsalgsmængde af den pågældende vare til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode. Det konstateredes, at hjemmemarkedssalget i Indonesien var repræsentativt for hver producent. Det blev endvidere undersøgt, om salget på hjemmemarkedet af samme vare kunne anses for at have fundet sted i normal handel i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastlægge, hvor stor en andel af salget på hjemmemarkedet til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i den nuværende undersøgelsesperiode var rentabel.
(38)
Da det konstateredes, at hjemmemarkedssalget omfattede tilstrækkelige mængder og havde fundet sted i normal handel, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, der blev beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på hele hjemmemarkedssalget i den nuværende undersøgelsesperiode.
c) Eksportpris
(39)
Da de kinesiske eksporterende producenter ikke samarbejdede, blev eksportprisen baseret på de foreliggende oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18.
(40)
Eksportprisen blev således fastsat på grundlag af statistikker, dvs. Eurostats data, beregnet på et vejet gennemsnit.
d) Sammenligning og justeringer
(41)
Kommissionen sammenlignede den normale værdi og eksportprisen på ab fabrik-basis. Hvis det var berettiget for at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen, tog Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, via justeringer hensyn til forskelle, der påvirker priserne og prisernes sammenlignelighed. Der blev justeret for fragt- og transportomkostninger under hensyntagen til justeringerne af den normale værdi for de indonesiske eksporterende producenter som fastsat i den sideløbende undersøgelse, jf. betragtning 41 i forordningen om midlertidig told.
(42)
Endvidere hævdede én interesseret part, at de kinesiske eksporterende producenter har omkostningsfordele sammenlignet med de thailandske producenter i forbindelse med produktionsprocessen (vertikal integration), udviklingen i priserne på råvarer og energiforbruget. Da Indonesien blev anvendt som referenceland, var dette argument irrelevant. For så vidt angår Indonesien og som beskrevet i betragtning 34, lignede produktionsprocesserne for MNG i Kina dem på det indonesiske marked. Det bør bemærkes, at alle MNG-producenter i hele verden anvender lignende produktionsmetoder. MNG fremstilles ved gæring af forskellige sukkerkilder (majsstivelse, tapiokastivelse, sukkersirup, sukkerrørsmelasse og sukkerroemelasse).
e) Dumpingmargen
(43)
Én interesseret part hævdede, at eksporten fra Kina hovedsagelig omfattede varer i bulk, mens salget på hjemmemarkedet i Thailand hovedsagelig er til detailniveauet. Det hævdedes derfor, at dumpingmargenen udelukkende burde beregnes på grundlag af salg i bulk. Da ingen af de kinesiske eksporterende producenter samarbejdede, forelå der ingen oplysninger om salgsbetingelserne, handelsled eller pakninger i forbindelse med eksportsalg fra Kina.
(44)
Da Indonesien blev anvendt som referenceland, var dette argument endvidere irrelevant. Under alle omstændigheder viste sammenligningen, at der som omhandlet i betragtning 47 i alle tilfælde var tale om væsentlige dumpingmargener, uanset om detailsalget blev medregnet eller ej.
(45)
Endvidere beregnede Kommissionen dumpingmargener på grundlag af den normale værdi fastsat i referencelandet. Sammenligningen viste, at der som omhandlet i betragtning 47 var tale om væsentlige dumpingmargener.
(46)
Kommissionen sammenlignede i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, den vejede gennemsnitlige normale værdi med den vejede gennemsnitlige eksportpris. Da de kinesiske eksporterende producenter ikke samarbejdede, kunne de varetyper, som eksporteres fra Kina, ikke bestemmes. Derfor var det ikke muligt at foretage en sammenligning pr. varetype. I stedet skulle sammenligningen baseres på de statistiske data om eksportpriser, jf. betragtning 39 og 40.
(47)
Følgelig udgjorde den vejede gennemsnitlige dumpingmargen i alle tilfælde over 25 % af cif-prisen, Unionens grænse.
3. Udvikling i importen, hvis foranstaltningerne ophæves
a) Indledende bemærkning
(48)
Ud over konstateringen af dumping i den nuværende undersøgelsesperiode undersøgtes også sandsynligheden for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne ophæves, og følgende elementer blev analyseret: mængden af og priserne på dumpingimport fra Kina, produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Kina samt EU-markedets tiltrækningskraft i relation til importen fra Kina.
b) Mængden af og priserne på dumpingimport fra Kina
(49)
Til trods for de gældende foranstaltninger steg importmængderne fra Kina i den betragtede periode med 65 %, og markedsandelen steg tilsvarende med 68 %, jf. betragtning 81. Til trods for denne stigning i relative tal forblev importmængderne fra Kina og markedsandelen udtrykt i absolutte tal dog af begrænset omfang i hele den betragtede periode.
(50)
Da de kinesiske eksporterende producenter ikke samarbejdede, blev importpriserne fastsat på grundlag af Eurostats data. De gennemsnitlige importpriser fra Kina faldt konstant fra regnskabsåret 2010/11 og indtil den nuværende undersøgelsesperiode og samlet set med 20 % i den betragtede periode, jf. betragtning 84, og det viste sig, at der fandt dumping sted i den nuværende undersøgelsesperiode. Det blev også konstateret, at importpriserne ville underbyde EU-erhvervsgrenens salgspriser med mere end 10 % i gennemsnit, hvis der ikke blev taget hensyn til antidumpingtold.
c) Produktionskapacitet og uudnyttet kapacitet i Kina
(51)
Produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Kina blev fastlagt på grundlag af oplysningerne fra ansøgeren. Da disse data ikke var offentligt tilgængelige, krydstjekkede Kommissionen dem med andre offentligt tilgængelige kilder, herunder presseartikler i det åbne dossier, som kan konsulteres af interesserede parter. På dette grundlag er Kina verdens største MNG-producent med en årlig produktionskapacitet og årlig produktion, som steg i den betragtede periode. I 2012 var produktionskapaciteten for MNG på ca. 3,5 til 4 mio. ton, mens produktionen af MNG var på ca. 2,5 til 3 mio. ton. I 2012 var den uudnyttede produktionskapacitet således på ca. 600 000-900 000 ton.
(52)
Ifølge den samme kilde vil produktionskapaciteten for MNG og produktionen i Kina stige endnu mere indtil 2017, idet der er stigende efterspørgsel efter MNG i Kina.
(53)
I 2011 indførte den kinesiske regering gennem ministeriet for industri og informationsteknologi (MIIT) i Kina en overordnet politik med det formål at fjerne gammel og ineffektiv virksomhedsteknologi, og den omfattede 19 nøgleindustrier i Kina, herunder MNG. Resultatet har været et væsentligt fald i antallet af MNG-producenter i Kina. På det grundlag hævdede én interesseret part, at kapaciteten sandsynligvis ikke var steget i Kina. Undersøgelsen har på grundlag af oplysninger i anmodningen og presseartiklerne vist, at større virksomheder har øget deres kapacitet. Samlet set er produktionskapaciteten for MNG i Kina steget, og den pågældende parts argument bør derfor afvises.
(54)
I henhold til oplysningerne fra ansøgeren er lagerbeholdningen af MNG i Kina desuden steget konstant i de senere år og var mere end dobbelt så stor som EU-forbruget i den nuværende undersøgelsesperiode. Én interesseret part hævdede, at da oplysningerne om de overskydende lagerbeholdninger ikke er gjort tilgængelige i det ikke-fortrolige dossier, kunne de ikke kontrolleres af de interesserede parter og burde ikke tages i betragtning. Det hævdedes endvidere, at det ikke virker sandsynligt med overskydende lagerbeholdninger i betragtning af den kinesiske regerings kapacitetsnedskæring. Det bør i den forbindelse bemærkes, at den pågældende interesserede part ikke fremlagde dokumentation til støtte for denne påstand. Endvidere samarbejdede ingen af de eksporterende producenter fra Kina i forbindelse med undersøgelsen, jf. betragtning 27. Derfor var det nødvendigt at anvende de foreliggende oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. I henhold grundforordningens artikel 19, stk. 3, kan Kommissionen desuden lade fortrolige oplysninger ude af betragtning, hvis der ikke indgives et informativt ikke-fortroligt sammendrag, men manglende indgivelse af et sådant sammendrag fører ikke automatisk til, at de fortrolige oplysninger afvises. Selv om det ikke var muligt at krydstjekke alle de forhold, som anmodningen vedrørte, herunder oplysningerne om kinesiske lagerbeholdninger, blev oplysningerne i dette tilfælde dog anset for at være rimelige og korrekte, idet de pegede i samme retning som oplysningerne fra ansøgeren, som kunne krydstjekkes. I betragtning af stigningen i den samlede produktionskapacitet i Kina, jf. betragtning 51, var den overskydende lagerbeholdning heller ikke det eneste forhold, som støttede den konklusion, at kinesiske eksporterende producenter har en betydelig uudnyttet kapacitet. Endvidere krydstjekkede Kommissionen om muligt med andre foreliggende kilder, f.eks. presseartikler, og anvendte kun oplysningerne, hvis den fandt det godtgjort, at de var rimelige og tilstrækkeligt troværdige. Dette argument bør derfor afvises.
(55)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede samme interesserede part, at Kommissionen ikke havde baseret sine resultater på faktiske oplysninger som krævet i artikel 11, stk. 3, i WTO's antidumpingaftale (10), men udelukkende på formodninger. Denne part gentog sine påstande om angivelig kapacitetsnedskæring og uudnyttet kapacitet i Kina.
(56)
Som nævnt i betragtning 27 samarbejdede ingen af de kinesiske eksporterende producenter i forbindelse med undersøgelsen, og derfor var det nødvendigt for Kommissionen at basere sine resultater på faktisk foreliggende oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Som også beskrevet ovenfor i betragtning 29 og 51 hidrørte den anvendte information hovedsagelig fra ansøgerens information i anmodningen, som blev behørigt krydstjekket, hvis det var muligt. Da denne information var den eneste foreliggende troværdige information, blev påstanden om, at resultaterne udelukkende var baseret på formodninger, afvist.
(57)
Oplysningerne fra den pågældende interesserede part blev også taget i betragtning. Den pågældende interesserede part indgav dog modstridende oplysninger om kapacitet og uudnyttet kapacitet i Kina. I modsætning til denne parts påstand viste den dokumentation, der var vedhæftet som bilag til partens indlæg, f.eks. en stigning i Kinas MNG-kapacitet og ikke et fald. Dette er på linje med Kommissionens resultater, jf. betragtning 53. Denne parts påstand om, at den samlede kapacitet i Kina sandsynligvis ville falde, blev derfor afvist.
(58)
Det konkluderes derfor, at kinesiske eksporterende producenter har væsentlig uudnyttet kapacitet, som sandsynligvis vil blive anvendt til yderligere betydelig eksport til Unionen, jf. betragtning 61 og 62, hvis antidumpingforanstaltningerne udløber.
d) EU-markedets tiltrækningskraft
(59)
I den betragtede periode tegnede EU-markedet sig på grund af de gældende foranstaltninger kun for en mindre del af den kinesiske eksport. Én interesseret part hævdede, at Unionen ikke ville være et tiltrækkende marked for kinesiske eksporterende producenter, idet efterspørgslen efter MNG i Asien og andre nye økonomier, herunder Kina, forventes at stige. Denne part hævdede endvidere, at kinesiske eksporterende producenter ikke ville være tilskyndet til at øge deres eksport til EU-markedet, idet prisniveauerne ved eksport fra Kina til andre tredjelande i gennemsnit ville være højere eller svare til prisniveauerne ved eksport fra Kina til Unionen.
(60)
Ifølge undersøgelsen var priserne ved eksport fra Kina til tredjelande i gennemsnit lidt højere end priserne ved eksport til Unionen, men dette kan meget vel skyldes, at kinesiske eksporterende producenter sænkede deres priser ved eksport til Unionen på grund af den gældende antidumpingtold. Dette giver derfor ikke nødvendigvis et indtryk af det eventuelle prisniveau, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe. I betragtning af den gældende antidumpingtold ville kinesiske eksporterende producenter tværtimod kunne hæve deres eksportpriser og samtidig forblive på dumpingniveauer og underbyde EU-erhvervsgrenens salgspriser.
(61)
Selv om det indenlandske forbrug i Kina og forbruget i resten af Asien og på andre nye markeder forventes at stige, må omfanget af den produktionsmæssige overkapacitet i Kina antages at være et stærkt incitament til at finde alternative markeder til at absorbere denne overkapacitet.
(62)
Kommissionen tog også hensyn til en eventuel indførelse af foranstaltninger mod eksport af MNG fra Kina til Amerikas Forenede Stater (»USA«) i kølvandet på de amerikanske myndigheders igangværende sideløbende antidumping- og antisubsidieundersøgelser af Kina vedrørende samme vare. Den 26. november 2014 indførte de amerikanske myndigheder rent faktisk endelige antidumpingforanstaltninger. Fire kinesiske eksporterende producenter blev indrømmet individuelle satser på 20,09 %, mens resttolden blev sat til 39,03 %. Derfor vil adgangen til det amerikanske marked for kinesisk eksport sandsynligvis blive begrænset, og store mængder kinesisk MNG vil med sandsynlighed blive omdirigeret til EU-markedet, navnlig hvis foranstaltningerne i Unionen samtidig får lov til at udløbe. I den forbindelse bør det bemærkes, at der blev eksporteret ca. 26 600 ton MNG fra Kina til USA i 2013, hvilket svarede til en væsentlig del af EU-forbruget i den nuværende undersøgelsesperiode.
(63)
Endvidere var både EU-erhvervsgrenens gennemsnitspris og de indonesiske eksporterende producenters gennemsnitlige importpris til Unionen som fastsat i den sideløbende undersøgelse i betragtning 61 og 80 i forordningen om midlertidig told højere sammenlignet med de kinesiske gennemsnitlige importpriser til Unionen uden antidumpingtold og de kinesiske gennemsnitlige importpriser til andre tredjelande. Da de kinesiske eksporterende producenter ikke samarbejdede, blev denne analyse baseret på de foreliggende oplysninger, dvs. en kinesisk eksportdatabase. Hvis antidumpingforanstaltningerne får lov til at udløbe, vil Unionen i betragtning af de kinesiske eksportørers prispolitik blive et attraktivt marked for kinesiske eksportører, idet de rent faktisk vil kunne hæve deres eksportpriser til Unionen.
(64)
Den kinesiske imports stigende markedsandel viste også, at de kinesiske eksporterende producenter til trods for de gældende foranstaltninger fortsat var interesseret i EU-markedet. På grundlag af de observerede prisniveauer er EU-markedet for MNG fortsat meget tiltrækkende for kinesisk eksport. Denne interesse vil sandsynligvis tage til, hvis foranstaltningen ophæves.
(65)
Efter fremlæggelsen af oplysninger gentog ovennævnte interesserede part sine påstande om den tiltagende indenlandske efterspørgsel efter MNG i Kina, de begrænsede eksportmængder fra Kina til Unionen, importens markedsandel og de højere priser for kinesisk MNG ved eksport til andre tredjelande sammenlignet med Unionen. Denne part hævdede, at der ikke var blevet taget hensyn til disse elementer i forbindelse med Kommissionens analyse.
(66)
For det første er påstanden om, at udviklingen i den kinesiske produktionskapacitet og uudnyttede kapacitet, den stigende indenlandske efterspørgsel efter MNG i Kina, de begrænsede eksportmængder fra Kina til Unionen, importens markedsandel, jf. betragtning 49, og de kinesiske prisniveauer ved eksport til Unionen og andre tredjelande ikke blev taget i betragtning, ubegrundet. Disse elementer blev rent faktisk analyseret, jf. betragtning 49-64, og de relevante konklusioner blev forelagt for de interesserede parter. For det andet fremlagde den berørte part ikke ny dokumentation til støtte for sine påstande i tillæg til de elementer, som Kommissionen havde fastlagt i forbindelse med undersøgelsen.
(67)
Endelig gjorde den berørte part indsigelse mod Kommissionens vurdering i betragtning 62, i henhold til hvilken kinesisk eksport kunne omdirigeres fra USA til Unionen som følge af de antidumpingforanstaltninger, som de amerikanske myndigheder havde indført mod eksport af MNG fra Kina til USA.
(68)
Som allerede forklaret i betragtning 62 henvises der dog til, at hvis foranstaltningerne i Unionen får lov til at udløbe, vil den kinesiske eksport som følge af de antidumpingforanstaltninger, der er indført mod eksport af MNG fra Kina til USA, med sandsynlighed blive omdirigeret til EU-markedet.
(69)
Derfor måtte partens påstande i den forbindelse afvises.
4. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping
(70)
Ovenstående analyse viste, at kinesisk import fortsat kom ind på EU-markedet til dumpingpriser med betydelige dumpingmargener. I betragtning af resultaterne vedrørende den væsentlige uudnyttede produktionskapacitet i Kina og sandsynligheden for, at eksporten vil blive omdirigeret til EU-markedet i betydelige mængder til dumpingpriser, konkluderede Kommissionen, at der er stor sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne fjernes.
D. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
(71)
Samme vare blev fremstillet af én EU-producent i den nuværende undersøgelsesperiode. Denne udgør »EU-erhvervsgrenen«, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.
(72)
Da EU-erhvervsgrenen kun består af en enkelt producent, måtte alle tal vedrørende følsomme data af fortrolighedshensyn indekseres eller opgives inden for et interval.
E. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
1. EU-forbruget
(73)
Kommissionen fastsatte EU-forbruget ved at lægge EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet til importen fra Kina og andre tredjelande på grundlag af Eurostats data og data fra de indonesiske eksporterende producenter, som var omfattet af den sideløbende antidumpingundersøgelse, der er omhandlet i betragtning 7.
(74)
Én interesseret part hævdede, at de relevante KN-koder i Eurostat også omfatter andre varer end den pågældende vare, og derfor kan importmængden fra Kina omfatte glutaminsyre og salte deraf. Da importdataene er baseret på oplysninger fra Eurostat på Taric-kodeniveau (Den Europæiske Unions integrerede toldtarif), omfattede de dog kun den pågældende vare, og denne påstand blev derfor afvist.
(75)
Den samme interesserede part hævdede, at MNG produceret i Kina og eksporteret til Unionen ikke altid var af den renhedsgrad, som kræves i Unionen for fødevaretilsætningsstoffer, og satte spørgsmålstegn ved, om dette var afspejlet tilsvarende i importmængderne fra Kina. Som anført i betragtning 22 er alle typer MNG, uanset renhedsgrad, omfattet af den nuværende undersøgelse, og derfor blev denne påstand afvist.
(76)
På dette grundlag udviklede EU-forbruget sig således:
Tabel 1
EU-forbrug (ton)
Regnskabsåret 2010/11
Regnskabsåret 2011/12
Regnskabsåret 2012/13
Nuværende undersøgelsesperiode
Indeks (regnskabsåret 2010/regnskabsåret 2011 = 100)
100
87
93
98
Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser/data fra de indonesiske eksporterende producenter.
(77)
EU-forbruget faldt mellem regnskabsåret 2010/11 og regnskabsåret 2011/12 og steg lidt igen i regnskabsåret 2012/13 og den nuværende undersøgelsesperiode. Forbruget faldt sammenlagt 2 % i den betragtede periode. Faldet i forbruget mellem regnskabsåret 2010/11 og regnskabsåret 2011/12 skyldtes hovedsagelig et fald i EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet som følge af et fald i produktionen i samme periode, jf. betragtning 100. Den samlede import forblev på samme niveau i den samme periode. Stigningen i forbruget i regnskabsåret 2012/13 skal næsten udelukkende kædes sammen med en stigning i den samlede import, da EU-erhvervsgrenens salg stort set forblev på samme niveau. Endelig forholdt det sig i den nuværende undersøgelsesperiode sådan, at mens EU-erhvervsgrenens salg faldt igen, steg importen, navnlig fra Indonesien, betydeligt, jf. betragtning 88.
(78)
Én interesseret part hævdede, at beskrivelsen af udviklingen i forbruget ville blive ufuldstændig, idet der ikke blev taget højde for, at vietnamesisk import af MNG var erstattet af indonesisk import, og at brugerne derfor ikke længere forventede yderligere prisstigninger og reducerede deres lagre. Det er korrekt, at importen af MNG fra andre tredjelande, herunder Vietnam, faldt i den betragtede periode, og at importen fra Indonesien steg, men dette påvirker ikke udviklingen i det samlede forbrug i Unionen som sådan. Konsekvenserne af en eventuel udvikling i importstrømmene og økonomiske aktørers, f.eks. brugernes, eventuelle reaktion på denne udvikling, påvirker heller ikke udviklingen i forbruget som sådan. Dette argument blev derfor afvist.
2. Import fra det pågældende land
a) Mængde og markedsandel for importen fra det pågældende land
(79)
Mængden og markedsandelen for importen fra Kina blev fastsat på grundlag af Eurostats data og data fra de indonesiske eksporterende producenter, som var omfattet af den sideløbende antidumpingundersøgelse, der er omhandlet i betragtning 7.
(80)
Importmængden til Unionen fra det pågældende land og markedsandelen udviklede sig som følger:
Tabel 2
Importmængde og markedsandel
Land
Regnskabsåret 2010/11
Regnskabsåret 2011/12
Regnskabsåret 2012/13
Nuværende undersøgelsesperiode
Kina
Mængde (ton)
1 518
758
1 923
2 509
Indeks
100
50
127
165
Markedsandel Indeks
100
57
136
168
Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser/data fra de indonesiske eksporterende producenter.
(81)
Importmængderne fra Kina faldt fra regnskabsåret 2010/11 til regnskabsåret 2011/12, men steg kraftigt i regnskabsåret 2012/13 og igen i den nuværende undersøgelsesperiode. Importmængden fra Kina steg sammenlagt med 65 % i den betragtede periode. Den tilsvarende markedsandel udviste en lignende tendens, dvs. den faldt først mellem regnskabsåret 2010/11 og regnskabsåret 2011/12 og steg derefter kraftigt indtil den nuværende undersøgelsesperiode. Markedsandelen steg sammenlagt med 68 % i den betragtede periode. Til trods for disse stigninger i relative tal forblev både importmængden fra Kina og markedsandelen for importen udtrykt i absolutte tal af begrænset omfang i den betragtede periode.
b) Priser på import fra det pågældende land og prisunderbud
(82)
Importpriserne blev fastsat på grundlag af Eurostats data.
(83)
Tabellen viser gennemsnitsprisen for import fra Kina:
Tabel 3
Importpriser
Land
Regnskabsåret 2010/11
Regnskabsåret 2011/12
Regnskabsåret 2012/13
Nuværende undersøgelsesperiode
Kina
Gennemsnitspris (EUR/ton) (11)
1 234
1 199
1 143
992
Indeks
100
97
93
80
(84)
De gennemsnitlige importpriser fra Kina faldt konstant fra regnskabsåret 2010/11 og indtil den nuværende undersøgelsesperiode og samlet set med 20 % i den betragtede periode.
(85)Kommissionen fastsatte prisunderbuddet i den nuværende undersøgelsesperiode ved at sammenligne:
de vejede gennemsnitlige salgspriser,
-
som EU-erhvervsgrenen forlangte af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik, og
-
eksportprisen fastsat på grundlag af de importstatistikker, som Kommissionen har adgang til, dvs. Eurostats data, beregnet på grundlag af et vejet gennemsnit med passende justeringer ved tillæg af told, antidumpingtold og omkostninger efter importen.
(86)
Sammenligningen viste, at EU-erhvervsgrenen ikke underbydes af importen fra Kina på EU-markedet. Hvis der ses bort fra virkningerne af antidumpingtolden, nåede underbudsmargenen dog op på over 10 %.
3. Import fra Indonesien
a) Mængde og markedsandel for importen fra Indonesien
(87)
Kommissionen fastsatte importmængden fra Indonesien på grundlag af Eurostats data og data fra de indonesiske eksporterende producenter, som var omfattet af den sideløbende undersøgelse, der er omhandlet i betragtning 7.
(88)
Importen til Unionen fra Indonesien og markedsandelen for importen udviklede sig som følger:
Tabel 4
Importmængde og markedsandel
Land
Regnskabsåret 2010/11
Regnskabsåret 2011/12
Regnskabsåret 2012/13
Nuværende undersøgelsesperiode
Indonesien
Mængde (ton)
8 638
9 478
18 317
24 385
Indeks
100
110
212
282
Markedsandel Indeks
100
126
227
287
Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser/data fra de indonesiske eksporterende producenter.
(89)
Importmængderne fra Indonesien tredobledes næsten i den betragtede periode. De steg støt og betydeligt med 182 % fra 8 638 ton i regnskabsåret 2010/11 til 24 385 ton i den nuværende undersøgelsesperiode.
(90)
Den tilsvarende markedsandel tredobledes næsten i den betragtede periode. Den steg med 187 % til trods for det samlede fald i forbruget (- 2 %).
b) Priserne på importen fra Indonesien
(91)
Kommissionen fastsatte importpriserne på grundlag af Eurostats data og data fra de stikprøveudvalgte indonesiske eksporterende producenter i den sideløbende undersøgelse, der er omhandlet i betragtning 7.
(92)
De gennemsnitlige priser på importen til Unionen fra Indonesien udviklede sig som følger:
Tabel 5
Importpris
Land
Regnskabsåret 2010/11
Regnskabsåret 2011/12
Regnskabsåret 2012/13
Nuværende undersøgelsesperiode
Indonesien
Gennemsnitspris (EUR/ton)
1 266
1 279
1 226
1 162
Indeks
100
101
97
92
Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser/data fra de indonesiske eksporterende producenter.
(93)
Den gennemsnitlige pris på importen af MNG fra Indonesien steg svagt mellem regnskabsåret 2010/11 og regnskabsåret 2011/12, hvorefter den faldt i regnskabsåret 2012/13 og endnu mere i den nuværende undersøgelsesperiode. De gennemsnitlige priser på importen af MNG fra Indonesien faldt samlet med 8 % i den betragtede periode.
4. Import fra andre tredjelande, der ikke er omfattet af foranstaltninger
(94)
Mængden, markedsandelen og priserne for import fra andre tredjelande udviklede sig som følger:
Tabel 6
Import fra andre tredjelande
Land
Regnskabsåret 2010/11
Regnskabsåret 2011/12
Regnskabsåret 2012/13
Nuværende undersøgelsesperiode
Brasilien
Mængde (ton)
2 321
969
1 070
889
Indeks
100
42
46
38
Markedsandel Indeks
100
48
49
39
Gennemsnitspris (EUR/ton)
1 218
1 306
1 402
1 365
Indeks
100
107
115
112
Republikken Korea
Mængde (ton)
1 248
2 157
923
802
Indeks
100
173
74
64
Markedsandel Indeks
100
198
79
65
Gennemsnitspris (EUR/ton)
1 231
1 296
1 293
1 277
Indeks
100
105
105
104
Vietnam
Mængde (ton)
5 707
6 042
1 820
769
Indeks
100
106
32
13
Markedsandel Indeks
100
121
34
14
Gennemsnitspris (EUR/ton)
1 284
1 291
1 361
1 318
Indeks
100
101
106
103
Andre tredjelande
Mængde (ton)
993
681
478
434
Indeks
100
69
48
44
Markedsandel Indeks
100
79
52
45
Gennemsnitspris (EUR/ton)
1 594
1 718
2 044
2 001
Indeks
100
108
128
126
Andre tredjelande i alt
Mængde (ton)
10 268
9 848
4 291
2 894
Indeks
100
96
42
28
Markedsandel Indeks
100
110
45
29
Gennemsnitspris (EUR/ton)
1 293
1 323
1 433
1 424
Indeks
100
102
111
110
Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser/data fra de indonesiske eksporterende producenter.
(95)
Importmængderne fra andre tredjelande faldt samlet fra 10 268 ton i regnskabsåret 2010/11 til 2 894 ton i den nuværende undersøgelsesperiode, dvs. med 72 % i den betragtede periode. Den tilsvarende markedsandel faldt med 71 % i samme periode. I den nuværende undersøgelsesperiode udgjorde markedsandelen for importen fra andre tredjelande kun ca. en fjerdedel af niveauet i regnskabsåret 2010/11. Samlet steg priserne på importen fra tredjelande med 10 % i den betragtede periode.
(96)
En interesseret part hævdede, at den samlede import, herunder importen fra Kina og Indonesien, var uændret i den betragtede periode.
(97)
Denne påstand var i modstrid med de foreliggende statistikker, som resultaterne af undersøgelsen bygger på, jf. tabel 7. Faktisk steg den samlede import til Unionen med 46 % i den betragtede periode. Påstanden blev derfor afvist.
(98)
Den samlede import, herunder fra Kina og Indonesien, udviklede sig som følger:
Tabel 7
Import i alt
Regnskabsåret 2010/11
Regnskabsåret 2011/12
Regnskabsåret 2012/13
Nuværende undersøgelsesperiode
Import i alt
Mængde (ton)
20 424
20 084
24 531
29 788
Indeks
100
98
120
146
Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser/data fra de indonesiske eksporterende producenter.
5. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(99)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
a) Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(100)
Den samlede EU-produktion, produktionskapaciteten og kapacitetsudnyttelsen udviklede sig i den betragtede periode som følger:
Tabel 8
Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
Regnskabsåret 2010/11
Regnskabsåret 2011/12
Regnskabsåret 2012/13
Nuværende undersøgelsesperiode
Produktionsmængde
Indeks
100
95
107
91
Produktionskapacitet
Indeks
100
100
100
100
Kapacitetsudnyttelse
Indeks
100
95
107
91
Kilde: Spørgeskemabesvarelse.
(101)
Produktionen svingede i den betragtede periode. Den faldt mellem regnskabsåret 2010/11 og regnskabsåret 2011/12, steg mellem regnskabsåret 2011/12 og regnskabsåret 2012/13 og nåede sit laveste niveau i den nuværende undersøgelsesperiode. Undersøgelsen viste, at udsvingene hovedsagelig skyldtes produktionsstop på grund af det vedligeholdelsesarbejde, som EU-erhvervsgrenen udførte hver 15. måned, og de dårlige vejrforhold i vinteren 2010/11, der førte til, at leveringen af en af de vigtigste råvarer (ammoniak) blev afbrudt. I den nuværende undersøgelsesperiode blev produktionsstoppet i forbindelse med vedligeholdelsesarbejdet forlænget i et forsøg på at nedbringe de store lagerbeholdninger. Samlet faldt produktionsmængden med 9 % i den betragtede periode.
(102)
Én part hævdede, at produktionsmængden og kapacitetsudnyttelsen først faldt efter en kraftig stigning i perioden forud for den betragtede periode. På dette grundlag hævdede parten, at den faldende tendens blandt disse faktorer derfor ikke udviste skade. Da Kommissionen fastlagde tendenserne blandt de forskellige skadesindikatorer, baserede den sin vurdering på den betragtede periode, som blev bestemt ved indledningen af undersøgelsen. Den betragtede periode består af den nuværende undersøgelsesperiode og de tre forudgående regnskabsår, hvilket svarer til almindelig praksis. Det forhold, at visse skadesindikatorer udviser højere værdier forud for den betragtede periode, er ikke i sig selv tilstrækkelig grund til at afvige fra denne praksis. Derfor kan der kun tages hensyn til tendenser i den betragtede periode. Påstanden blev derfor afvist.
(103)
Produktionskapaciteten var stort set uændret i den betragtede periode.
(104)
Som følge af faldet i produktionsmængden og den uændrede produktionskapacitet udviklede kapacitetsudnyttelsen sig i takt med produktionsmængden, dvs. at den faldt i regnskabsåret 2011/12, steg i regnskabsåret 2012/13 og faldt igen i den nuværende undersøgelsesperiode. Samlet faldt kapacitetsudnyttelsen med 9 % i den betragtede periode i takt med faldet i produktionsmængden.
b) Salgsmængde og markedsandel
(105)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:
Tabel 9
Salgsmængde og markedsandel
Regnskabsåret 2010/11
Regnskabsåret 2011/12
Regnskabsåret 2012/13
Nuværende undersøgelsesperiode
Salgsmængde i Unionen Indeks
100
84
85
83
Markedsandel
Indeks
100
96
91
85
Kilde: Spørgeskemabesvarelser, Eurostat og spørgeskemabesvarelser/data fra de indonesiske eksporterende producenter.
(106)
EU-erhvervsgrenens salg af MNG faldt med 17 % i den betragtede periode. Salgsmængden faldt især mellem regnskabsåret 2010/11 og regnskabsåret 2011/12, mens den i de følgende år var forholdsvis stabil. Faldet i salgsmængden førte sammen med det fald i forbruget og den stigning i importen hovedsagelig fra Indonesien, der fandt sted samtidig, til, at EU-erhvervsgrenens markedsandel samlet faldt med ca. 15 % i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 4 % mellem regnskabsåret 2010/11 og regnskabsåret 2011/12, mens markedsandelen for importen fra Indonesien og Kina steg i samme periode. Mellem regnskabsåret 2012/13 og den nuværende undersøgelsesperiode faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel fortsat støt, mens importmængden og markedsandelen for importen fra Indonesien steg betydeligt. Importen og markedsandelen for importen fra Kina steg også i den betragtede periode, men forblev af begrænset omfang i hele denne periode.
c) Vækst
(107)
Mens EU-forbruget faldt med 2 % i den betragtede periode, faldt EU-erhvervsgrenens salgsmængde med 17 %, hvilket gav sig udslag i et tab af markedsandel på 15 %.
d) Beskæftigelse og produktivitet
(108)
Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:
Tabel 10
Beskæftigelse og produktivitet
Regnskabsåret 2010/11
Regnskabsåret 2011/12
Regnskabsåret 2012/13
Nuværende undersøgelsesperiode
Antal ansatte
Indeks
100
103
107
108
Produktivitet (enhed/ansat)
Indeks
100
92
100
85
Kilde: Spørgeskemabesvarelse.
(109)
Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen steg støt og med i alt 8 % i den betragtede periode. Denne stigning skyldtes først og fremmest integration af en tidligere tilknyttet virksomhed i 2011 og udvidelse af EU-erhvervsgrenens vedligeholdelsesafdeling.
(110)
Produktivitetsfaldet skyldtes en kombination af en stigning i beskæftigelsen og faldet i produktionen, jf. tabel 8 i betragtning 100.
6. Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping
(111)
Den dumpingmargen, der blev fastsat for Kina, lå et godt stykke over bagatelgrænsen, og importmængden fra Kina forblev af begrænset omfang i hele den betragtede periode. Hvis foranstaltningerne ophæves, vil virkningen af de faktiske dumpingmargener for EU-erhvervsgrenen dog blive væsentlig i betragtning af den stigende importmængde og de faldende priser på importen fra Kina og den udvikling i den kinesiske import, der kan forventes, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe. Sideløbende hermed blev der i antidumpingundersøgelsen vedrørende import af MNG fra Indonesien, jf. betragtning 7, konstateret væsentlige dumpingmargener for de samarbejdsvillige eksporterende producenter fra Indonesien, hvilket øgede deres markedsandel i EU-markedet betydeligt i den betragtede periode.
(112)
EU-erhvervsgrenen var endnu i en genrejsningsproces efter virkningerne af tidligere skadevoldende dumpingimport af MNG med oprindelse i Kina, jf. betragtning 124. Dumpingimporten fra Indonesien steg kraftigt i den betragtede periode og viste sig at have forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade (12), og derfor kunne det konkluderes, at denne genrejsningsproces var blevet vendt.
a) Priser og faktorer, som påvirker priserne
(113)
EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:
Tabel 11
Gennemsnitlige salgspriser
Regnskabsåret 2010/11
Regnskabsåret 2011/12
Regnskabsåret 2012/13
Nuværende undersøgelsesperiode
Gennemsnitlig enhedssalgspris i Unionen (EUR/ton)
Indeks
100
107
101
97
Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/ton)
Indeks
100
120
124
130
Kilde: Spørgeskemabesvarelse.
(114)
EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedssalgspris til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen faldt med 3 % i den betragtede periode. Den steg først med 7 % mellem regnskabsåret 2010/11 og regnskabsåret 2011/12, men faldt derefter konstant indtil den nuværende undersøgelsesperiode. Prisstigningen mellem regnskabsåret 2010/11 og regnskabsåret 2011/12 kan betragtes som en konsekvens af omkostningsstigningerne i samme periode, selv om omkostningsstigningen var mere markant end stigningen i priserne. Samtidig steg importen fra Indonesien og udøvede et betydeligt pristryk på EU-erhvervsgrenen. Som følge heraf faldt EU-erhvervsgrenens priser med 6 % mellem regnskabsåret 2011/12 og regnskabsåret 2012/13 og med yderligere 4 % mellem regnskabsåret 2012/13 og den nuværende undersøgelsesperiode.
(115)
Enhedsproduktionsomkostningerne steg med 30 % i den betragtede periode. Der var en støt stigning fra regnskabsåret 2011/12, som hovedsagelig skyldtes en stigning i råvare- og arbejdskraftomkostningerne. Som nævnt ovenfor kunne der ikke kompenseres for denne omkostningsstigning med en tilsvarende prisstigning på grund af pristrykket fra dumpingimporten fra Indonesien.
(116)
Én interesseret part anmodede Kommissionen om at undersøge, om den eventuelle medregning af biprodukter i EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger kunne have øget EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige produktionsomkostninger kunstigt. I henhold til undersøgelsen var biprodukterne fordelt korrekt og forvred ikke på nogen måde skadesbilledet. Påstanden blev derfor afvist.
b) Arbejdskraftomkostninger
(117)
EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:
Tabel 12
Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat
Regnskabsåret 2010/11
Regnskabsåret 2011/12
Regnskabsåret 2012/13
Nuværende undersøgelsesperiode
Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)
Indeks
100
117
125
124
Kilde: Spørgeskemabesvarelse.
(118)
De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat steg med 24 %. Dette kunne hovedsagelig forklares med EU-erhvervsgrenens stigende indsats for at forbedre arbejdstagernes og personalets præstationer med henblik på at optimere produktionsprocessen.
c) Lagerbeholdninger
(119)
EU-producentens lagerbeholdninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:
Tabel 13
Lagerbeholdninger
Regnskabsåret 2010/11
Regnskabsåret 2011/12
Regnskabsåret 2012/13
Nuværende undersøgelsesperiode
Slutlagre
Indeks
100
82
164
143
Slutlagre i procent af produktionen
Indeks
100
86
153
156
Kilde: Spørgeskemabesvarelse.
(120)
Slutlagrene voksede samlet med 43 % i den betragtede periode. Fra regnskabsåret 2010/11 til regnskabsåret 2011/12 mindskedes slutlagrene efter et fald i produktionsmængden og en stigning i eksportsalgsmængden. Fra regnskabsåret 2011/12 til regnskabsåret 2012/13 voksede lagrene som følge af en stigning i produktionen, mens EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet var næsten uændret. Fra regnskabsåret 2012/13 til den nuværende undersøgelsesperiode mindskedes slutlagrene igen, hovedsagelig som følge af en beslutning om at nedsætte produktionen i et forsøg på at nedbringe de store lagerbeholdninger.
(121)
Slutlagrene udtrykt i procent af produktionen mindskedes mellem regnskabsåret 2010/11 og regnskabsåret 2011/12, men fordobledes næsten mellem regnskabsåret 2011/12 og regnskabsåret 2012/13. De voksede yderligere mellem regnskabsåret 2012/13 og den nuværende undersøgelsesperiode. Samlet steg de med 56 % i den betragtede periode. Stigningen i regnskabsåret 2012/13 og i den nuværende undersøgelsesperiode skal ses i lyset af de stigende mængder af dumpingimport fra Indonesien, mens EU-salget var næsten uændret i samme periode.
d) Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital
(122)
EU-producentens rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast udviklede sig i den betragtede periode som følger:
Tabel 14
Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast
Regnskabsåret 2010/11
Regnskabsåret 2011/12
Regnskabsåret 2012/13
Nuværende undersøgelsesperiode
Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)
Indeks
100
30
- 31
- 80
Likviditet (EUR)
Indeks
100
39
- 48
- 19
Investeringer (EUR)
Indeks
100
182
143
197
Investeringsafkast
Indeks
100
14
- 61
- 110
Kilde: Spørgeskemabesvarelse.
(123)
Kommissionen beregnede EU-erhvervsgrenens rentabilitet som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. I regnskabsåret 2010/11 og regnskabsåret 2011/12 faldt rentabiliteten betydeligt, men var stadig positiv. Fra regnskabsåret 2012/13 blev rentabiliteten negativ. Den faldt endnu mere i den nuværende undersøgelsesperiode. Samlet faldt rentabiliteten med 180 % i den betragtede periode. Denne udvikling skyldtes hovedsagelig pristrykket fra importen fra Indonesien til Unionen til dumpingpriser, som ikke gav EU-erhvervsgrenen mulighed for at fastsætte priser, der afspejlede omkostningsstigningerne. Nettolikviditeten er EU-erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere sine aktiviteter. Nettolikviditeten viste samme tendens som rentabiliteten, dvs. et vedvarende fald i den betragtede periode med negative resultater fra regnskabsåret 2012/13. Denne tendens forstærkedes i den nuværende undersøgelsesperiode. Samlet faldt nettolikviditeten med 119 % i den betragtede periode.
(124)
Investeringerne steg med 97 % i den betragtede periode. Der var hovedsagelig tale om investeringer, som var nødvendige for vedligeholdelse og overholdelse af gældende sikkerhedsforskrifter. EU-erhvervsgrenen var endnu ved at overvinde virkningerne af tidligere dumping fra kinesiske eksporterende producenter forud for den betragtede periode, men dens situation begyndte at blive bedre, og den var rentabel i begyndelsen af den betragtede periode indtil regnskabsåret 2011/12. Under disse omstændigheder blev der foretaget en række investeringer, som ikke længere kunne udsættes, hvilket forklarer den store stigning i investeringerne i regnskabsåret 2011/12 og de efterfølgende år.
(125)
Investeringsafkastet er fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Som det var tilfældet med de øvrige finansielle indikatorer, var investeringsafkastet fra produktion og salg af samme vare negativt fra regnskabsåret 2012/13, hvilket afspejler den negative tendens i rentabiliteten. Samlet faldt investeringsafkastet med 210 % i den betragtede periode.
(126)
Den faldende rentabilitet og likviditet medvirkede til, at virksomhedens evne til at rejse kapital også blev påvirket negativt.
e) Konklusion vedrørende skade
(127)
Næsten alle de vigtigste skadesindikatorer viste en negativ tendens. Således faldt produktionsmængden og kapacitetsudnyttelsen med ca. 9 % og salgsmængden med 17 % i den betragtede periode. I et forsøg på at kompensere for den faldende salgsmængde og markedsandel blev EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige priser nedsat med 3 % i den betragtede periode, mens produktionsomkostningerne steg med 30 %. Som følge heraf faldt rentabiliteten, der var positiv i begyndelsen af den betragtede periode, og den blev negativ i regnskabsåret 2012/13 og fortsatte med at falde i den nuværende undersøgelsesperiode. Samme negative tendens kunne iagttages for nettolikviditeten og investeringsafkastet.
(128)
Beskæftigelsen steg med 8 % i den betragtede periode. Denne stigning kan forklares med integration af en tidligere tilknyttet virksomhed i 2011 og udvidelse af EU-erhvervsgrenens vedligeholdelsesafdeling. Investeringerne viste også en positiv tendens. De vedrørte hovedsagelig forebyggende foranstaltninger og sikkerhedskrav, men førte ikke til kapacitetsstigninger. Disse positive tendenser udelukkede derfor ikke, at der forekom skade.
(129)
Én interesseret part hævdede, at en negativ tendens inden for kun nogle af skadesindikatorerne ikke er tilstrækkelig til at konkludere, at der er tale om væsentlig skade. Grundforordningens artikel 3, stk. 5, indeholder ikke et krav om, at alle skadesindikatorer skal udvise en negativ tendens, men EU-erhvervsgrenens situation skal undersøges ved at vurdere udviklingen i alle skadesindikatorer som helhed. I denne sag udviste næsten alle skadesindikatorerne en negativ tendens, herunder vigtige indikatorer som f.eks. salgs- og produktionsmængde, markedsandel, gennemsnitlige salgspriser og rentabilitet.
(130)
På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
F. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET ELLER FORTSAT SKADE
1. Indledende bemærkning
(131)
I den nuværende undersøgelsesperiode led EU-erhvervsgrenen, som det fremgår af betragtning 99-130, væsentlig skade. I hele den betragtede periode var import fra Kina kun tilstede på EU-markedet i begrænsede mængder, mens importmængden fra Indonesien og Indonesiens markedsandel næsten tredobledes i den samme periode. I forbindelse med den sideløbende undersøgelse vedrørende import af MNG fra Indonesien, jf. betragtning 7, blev det konkluderet, at importen fra Indonesien blev dumpet og forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, mens importen fra Kina på grund af den begrænsede mængde og det lave prisniveau ikke bidrog til denne skade (13). Samtidig har undersøgelsen vist, jf. betragtning 48 og 70, at importen fra Kina skete til dumpingpriser i den nuværende undersøgelsesperiode, og at der var sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne fik lov til at udløbe.
2. Konsekvenser af den forventede importmængde fra Kina og de prismæssige virkninger, hvis foranstaltningerne ophæves
(132)
Kommissionen vurderede sandsynligheden for fornyet skade, hvis de gældende foranstaltninger får lov at udløbe, dvs. den kinesiske imports potentielle indvirkning på EU-markedet og EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(133)
I forbindelse med denne analyse blev der fokuseret på de kinesiske eksporterende producenters uudnyttede kapacitet, EU-markedets tiltrækningskraft og de kinesiske producenters prispolitik i Unionen. Endelig blev der også taget hensyn til antidumpingforanstaltningerne i forhold til import af MNG fra Indonesien.
(134)
Som anført i betragtning 51 blev Kinas samlede uudnyttede MNG-kapacitet anslået til ca. 600 000-900 000 ton i 2012. Denne mængde oversteg i høj grad det samlede EU-forbrug af MNG i den samme periode.
(135)
Der kan i betragtning af EU-markedets tiltrækningskraft, jf. betragtning 59-64, med rimelighed forventes at være stor sandsynlighed for, at i det mindste en del af denne uudnyttede kapacitet vil blive omdirigeret til EU-markedet, hvis foranstaltningerne ophæves.
(136)
Som omtalt i betragtning 50 ville de kinesiske importpriser uden antidumpingtold underbyde salgspriserne i Unionen med mere end 10 % i gennemsnit. De ville også være lavere end de indonesiske importpriser. På dette grundlag blev det konkluderet, at uden foranstaltninger vil de kinesiske eksporterende producenter sandsynligvis øge pristrykket på EU-markedet og således forværre den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen er forvoldt. I denne forbindelse skal der mindes om den sideløbende antidumpingundersøgelse, som viste, at importen fra Indonesien udøvede et pristryk på EU-markedet, så EU-erhvervsgrenen ikke kunne hæve sine priser i takt med stigningen i omkostningerne, men tværtimod var nødt til at sænke sine priser i den betragtede periode.
(137)
Som anført i betragtning 60 vil de kinesiske importpriser muligvis stige, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe. I betragtning af de væsentlige underbudsmargener, der fremkommer, når antidumpingtolden fratrækkes, ville der dog derfor, selv om de kinesiske importpriser rent faktisk steg, være en margen, som ville give de kinesiske eksportører mulighed for at holde importpriserne under EU-erhvervsgrenens priser, hvilket med stor sandsynlighed ville sætte dem i stand til at erhverve yderligere markedsandele på EU-markedet. Hvis det skulle ske, ville EU-erhvervsgrenen stå over for et øjeblikkeligt fald i salget og salgspriserne.
(138)
Endelig forventes EU-erhvervsgrenen i betragtning af den sideløbende undersøgelse vedrørende Indonesien og de tilsvarende foranstaltninger over for importen af MNG fra dette land at kunne genrejse sig efter den væsentlige skade, som den har lidt. Denne genrejsningsproces ville blive bragt i fare, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe, og importen fra Kina genoptages i væsentlige mængder og til dumpingpriser.
3. Bemærkninger modtaget efter fremlæggelsen af oplysninger
(139)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede en enkelt interesseret part, at EU-producentens situation ikke ville blive forbedret ved opretholdelse af foranstaltningerne, idet den pågældendes situation hovedsagelig ville blive forringet af andre forhold end import af MNG fra Kina. Nævnte part hævdede, at disse forhold navnlig ville tælle virkningerne af EU-erhvervsgrenens investeringspolitik på rentabiliteten, stigningen i arbejdskraftomkostningerne og den angiveligt ineffektive anvendelse af ressourcer. Det hævdedes, at der ikke var blevet taget tilstrækkeligt hensyn til virkningen af disse forhold i forbindelse med vurderingen af EU-erhvervsgrenens generelle situation.
(140)
Det bør bemærkes, at den pågældende interesserede part ikke fremlagde nye oplysninger eller dokumentation til støtte for disse påstande.
(141)
For så vidt angår EU-erhvervsgrenens investeringer forklarede denne part ikke, hvordan disse investeringer kunne have indvirket på rentabiliteten. Som beskrevet i betragtning 124 var EU-erhvervsgrenens investeringer baseret på rimelige forretningsmæssige beslutninger og kan ikke betragtes som uberettigede. Desuden afskrives investeringsomkostninger over længere tid, og de havde således ingen væsentlige virkninger for EU-erhvervsgrenens rentabilitet.
(142)
For så vidt angår stigningen i arbejdskraftomkostningerne har undersøgelsen, selv om der af fortrolighedshensyn ikke kan opgives præcise tal, vist, at denne stigning ikke havde en signifikant indvirkning på de samlede produktionsomkostninger.
(143)
For så vidt angår den ineffektive anvendelse af ressourcer undlod parten at præcisere den angivelige ineffektivitet nærmere, og undersøgelsen bragte heller ikke eventuel ineffektivitet i EU-erhvervsgrenen for dagen.
(144)
På den baggrund blev disse påstande afvist.
4. Konklusion
(145)
I betragtning af undersøgelsesresultaterne, dvs. den uudnyttede kapacitet, EU-markedets tiltrækningskraft og de forventede priser på kinesisk import, anses ophævelse af foranstaltningerne for med stor sandsynlighed at føre til fornyet skade og at forringe EU-erhvervsgrenens skadelige situation yderligere på grund af den sandsynlige stigning i importen fra Kina til dumpingpriser, som underbyder EU-erhvervsgrenens salgspriser.
G. UNIONENS INTERESSER
(146)
I henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om en opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger mod Kina ville være i strid med Unionens interesser som helhed. Unionens interesser blev fastsat på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.
(147)
Alle interesserede parter fik, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2, mulighed for at fremsætte bemærkninger.
(148)
På dette grundlag undersøgte Kommissionen, om der fandtes tvingende grunde til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at opretholde de eksisterende foranstaltninger trods konklusionerne om sandsynligheden for fortsat dumping og skade.
1. EU-erhvervsgrenens interesser
(149)
Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade i den nuværende undersøgelsesperiode. Som nævnt i betragtning 131 blev den væsentlige skade forvoldt af dumpingimport fra Indonesien. Undersøgelsen viste også, at der er sandsynlighed for fornyet væsentlig skade, hvis foranstaltningerne mod import fra Kina får lov til at udløbe. I tilfælde af fornyet kinesisk dumpingimport af MNG på EU-markedet vil navnlig EU-erhvervsgrenens forventede genrejsning som følge af antidumpingforanstaltninger mod Indonesien efter skade forvoldt af importen fra dette land sandsynligvis blive bragt i fare.
(150)
Hvis foranstaltningerne opretholdes, forventes virkningerne af de foranstaltninger, der er indført i forbindelse med den sideløbende undersøgelse vedrørende importen af MNG fra Indonesien, til fulde at komme EU-erhvervsgrenen til nytte, dvs. den vil genrejse sig efter den væsentlige skade, som den har lidt. Den burde kunne forbedre sin rentabilitet på sigt.
(151)
Det blev derfor konkluderet, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse at opretholde de gældende foranstaltninger mod Kina.
2. Importørernes og forhandlernes interesser
(152)
14 virksomheder gav sig til kende efter offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen. Ingen af disse virksomheder importerede dog MNG fra Kina til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode.
(153)
Én forhandler i EU, der beskæftiger sig med videresalg af MNG i og uden for Unionen, gav sig til kende som bruger, mens undersøgelsen stod på. Denne forhandler købte hovedsagelig MNG fra EU-erhvervsgrenen, men også fra importører. Forhandleren købte ikke MNG af kinesisk oprindelse, men MNG med oprindelse i Indonesien og i andre tredjelande. Forhandlerens MNG-relaterede aktiviteter var marginale i forhold til forhandlerens samlede aktiviteter. Derfor blev de gældende foranstaltninger mod import af MNG fra Kina anset for ikke at have en væsentlig negativ virkning på denne forhandlers situation.
3. Brugernes interesser
(154)
Brugerne er hovedsagelig aktive i føde- og drikkevaresektoren, hvor MNG anvendes i produktionen af krydderiblandinger, supper og færdiglavede fødevarer. MNG bruges også til specifikke noonfoodformål, f.eks. til fremstilling af vaske- og rengøringsmidler.
(155)
33 virksomheder gav sig til kende og modtog et spørgeskema. Fem virksomheder samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen ved at indsende en spørgeskemabesvarelse. Heraf var fire aktive i føde- og drikkevaresektoren og én i nonfoodsektoren. To af de samarbejdsvillige virksomheder, hvoraf den ene opererede i føde- og drikkevaresektoren, og den anden fremstillede vaske- og rengøringsmidler, blev underkastet kontrol på stedet.
a) Føde- og drikkevaresektoren
(156)
Undersøgelsen viste, at MNG i gennemsnit tegnede sig for ca. 5 % af de samlede omkostninger for varer, hvori der indgår MNG, fremstillet af de samarbejdsvillige virksomheder, der leverede de fornødne data.
(157)
Kun én af de fire samarbejdsvillige brugere importerede MNG fra Kina. Denne samarbejdsvillige virksomhed købte MNG fra EU-erhvervsgrenen og importerede ca. 40 % af sit samlede køb af MNG fra Kina. Aktiviteterne knyttet til de varer, hvori der indgår MNG, tegnede sig for ca. en tredjedel af virksomhedens samlede aktiviteter. I den nuværende undersøgelsesperiode viste virksomheden sig at være rentabel.
(158)
De øvrige tre virksomheder importerede ikke MNG fra Kina i den nuværende undersøgelsesperiode. To af disse virksomheder havde relativt begrænsede MNG-relaterede aktiviteter sammenlignet med deres samlede aktiviteter. Desuden var disse to virksomheder ifølge de forelagte oplysninger rentable i den nuværende undersøgelsesperiode. Selv om den tredje virksomheds aktiviteter, hvori der indgår MNG, tegnede sig for ca. en tredjedel af dens samlede aktiviteter, viste virksomheden sig at være rentabel i den nuværende undersøgelsesperiode.
b) Nonfoodsektoren
(159)
Én af de samarbejdsvillige virksomheder anvendte MNG til fremstilling af vaske- og rengøringsmidler. MNG tegnede sig for 15-20 % af omkostningerne til produktion af disse varer. I den nuværende undersøgelsesperiode købte virksomheden hovedsagelig MNG af EU-erhvervsgrenen. Den importerede også MNG fra andre tredjelande, men ikke fra Kina. Kun en mindre del af dens aktiviteter vedrørte de varer, hvori der indgår MNG, set i forhold til virksomhedens samlede aktiviteter, der i øvrigt udviste en positiv fortjenstmargen på 5-10 % i undersøgelsesperioden.
(160)
Denne interesserede part hævdede, at MNG, i betragtning af EU's bestemmelser, som forbyder anvendelsen af fosfater og andre fosforholdige stoffer (14), sandsynligvis vil blive brugt i større mængder som erstatning for fosfater og andre fosforholdige stoffer ved fremstilling af vaske- og rengøringsmidler. Det forventes derfor, at efterspørgslen efter MNG i Unionen vil stige betydeligt, og en antidumpingtold på importen af MNG ville få en skadelig virkning på udviklingen af dette nye marked. Parten hævdede navnlig, at omfanget af de eksisterende antidumpingforanstaltninger mod importen af MNG fra Kina ville forhindre importen fra i Kina i at komme ind på EU-markedet, og at der derfor var risiko for manglende forsyninger i Unionen. Virksomheden hævdede endvidere, at der også ville være mangel på alternative forsyningskilder, idet der også er truffet foranstaltninger mod import af MNG fra Indonesien.
(161)
Denne bruger hævdede endvidere, at EU-erhvervsgrenen i betragtning af den forventede stigning i forbruget af MNG ville drage fordel heraf og endvidere øge sine salgsmængder på EU-markedet. På den anden side hævdede brugeren, at EU-erhvervsgrenen ikke ville have tilstrækkelig kapacitet til at dække den øgede efterspørgsel på EU-markedet.
(162)
Det er imidlertid på nuværende tidspunkt vanskeligt at forudse, hvordan den nye retlige ramme vil påvirke EU-markedet, og hvorvidt eller i hvilket omfang den vil sætte skub i produktionen af MNG-baserede vaske- og rengøringsmidler og dermed få indvirkning på efterspørgslen efter MNG i Unionen. Den interesserede part forelagde heller ikke nogen dokumentation for, i hvilket omfang en antidumpingtold kunne få en skadelig virkning. I denne forbindelse skal det bemærkes, at hensigten med antidumpingtolden er at genetablere lige vilkår på EU-markedet. I undersøgelsen blev der også kortlagt en række alternative forsyningskilder såsom Brasilien, Vietnam og Korea.
(163)
Efter fremlæggelsen af oplysninger fremsatte den samme interesserede part på ny sin påstand om, at efterspørgslen efter MNG ville stige betydeligt i Unionen på grund af forbuddet mod fosfater, og at EU-erhvervsgrenen ikke ville kunne dække denne stigende efterspørgsel i Unionen. Den pågældende part fremlagde dog ikke nye oplysninger eller dokumentation til støtte for påstanden, og derfor blev denne påstand afvist.
(164)
For så vidt angår de alternative forsyningskilder var markedsandelen for importen fra andre tredjelande betydelig i regnskabsåret 2010/11 og aftog kun på grund af de urimelige priser på importen fra Indonesien. Indførelsen af told på import af MNG fra Indonesien i forbindelse med den sideløbende undersøgelse forventes at sætte andre tredjelande i stand til at genvinde tabte markedsandele i Unionen. Hvis foranstaltningerne mod Kina ophæves, bringes den forventede virkning af antidumpingtolden mod Indonesien i fare, idet importen fra Kina sandsynligvis vil trænge ind på EU-markedet i betydelige mængder til dumpingpriser, som underbyder EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet (jf. betragtning 149-151).
(165)
Efter fremlæggelsen af oplysninger gentog ovennævnte interesserede part, at der ikke fandtes egentlige alternative forsyningskilder, idet producenterne på andre tredjelandsmarkeder tilhørte den samme gruppe som EU-erhvervsgrenen.
(166)
Som nævnt i betragtning 94 og 95 ovenfor findes der alternative MNG-forsyningskilder i flere tredjelande, f.eks. i Brasilien, Republikken Korea og Vietnam. I den nuværende undersøgelsesperiode svarede markedsandelen for importen fra andre tredjelande end Kina eller Indonesien kun til en fjerdedel af niveauet i regnskabsåret 2010/11. Hvis foranstaltningerne mod import fra Kina opretholdes, er der ikke noget til hinder for, at importen fra andre tredjelande kan dække, i det mindste delvist, MNG-brugernes behov, og at den tilsvarende markedsandel genfinder eller overstiger niveauet i regnskabsåret 2010/11. I henhold til de oplysninger, som parterne havde adgang til i det ikke-fortrolige dossier, hører disse alternative kilder endvidere enten til virksomheder/virksomhedsgrupper, som er uafhængige af Ajinomoto-gruppen, eller til denne gruppe. Under alle omstændigheder er der ikke noget, som tyder på, at disse alternative kilder ikke ville forsyne EU-markedet på rimelige vilkår, også selv om de skulle tilhøre Ajinomoto-gruppen. Påstanden bør derfor afvises.
(167)
Den samme part hævdede også, at EU-erhvervsgrenen havde en dominerende stilling, og at der ville mangle konkurrence på EU-markedet. Parten hævdede, at EU-erhvervsgrenens stilling på EU-markedet endda ville blive forstærket yderligere, hvis foranstaltningerne mod MNG fra Kina opretholdes.
(168)
Det fremgik klart af undersøgelsen, at EU-erhvervsgrenen ikke kunne opretholde sin salgsmængde i Unionen, fordi den navnlig tabte markedsandele til importen fra Indonesien. Desuden var EU-erhvervsgrenen ikke i stand til at hæve sine priser i takt med de stigende råvareomkostninger på grund af prispresset fra dumpingimporten fra Indonesien, og den led betydelige tab i den nuværende undersøgelsesperiode. Kommissionen bemærkede også, at der er konkurrence fra importen med oprindelse i en række andre tredjelande, som har fri adgang til EU-markedet. På baggrund heraf var der utilstrækkelige beviser for EU-erhvervsgrenens angiveligt dominerende stilling, og påstanden måtte afvises.
(169)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede den pågældende interesserede part, at det ikke ville være i Unionens interesse, at brugere i Unionen er afhængige af EU-erhvervsgrenen, og at der burde være tilstrækkelige alternative forsyningskilder. Den berørte part bemærkede til støtte for denne påstand, at faldet i forbruget mellem regnskabsåret 2010/11 og regnskabsåret 2011/12 hovedsagelig skyldtes et fald i EU-erhvervsgrenens produktionsmængde.
(170)
Som nævnt ovenfor i betragtning 100 faldt produktionen med 5 % mellem regnskabsåret 2010/11 og regnskabsåret 2011/12, mens forbruget faldt med 13 % i den samme periode (jf. betragtning 76 og 78). I regnskabsåret 2011/12 lå kapacitetsudnyttelsen 5 % under niveauet i regnskabsåret 2010/11, hvilket er ensbetydende med, at der var reservekapacitet i regnskabsåret 2011/12. EU-erhvervsgrenens produktion kan derfor ikke siges at have haft indvirkning på faldet i forbruget i regnskabsåret 2011/12. Under alle omstændigheder findes der som nævnt ovenfor i betragtning 166 alternative forsyningskilder i andre tredjelande. Påstanden bør derfor afvises.
(171)
Derfor, og navnlig i betragtning af at foranstaltningerne mod Kina ikke syntes at have haft en væsentlig negativ virkning på de samarbejdsvillige brugere, konkluderede Kommissionen, at opretholdelse af foranstaltningerne sandsynligvis ikke vil få en væsentlig virkning på disse aktørers økonomiske situation.
4. Leverandørernes interesser
(172)
Fire EU-leverandører af råvarer gav sig til kende og besvarede spørgeskemaet. Deres salg af råvarer til EU-erhvervsgrenen udgjorde kun en lille del af deres samlede omsætning. To af disse leverandører gjorde indsigelse mod denne konklusion og hævdede, at det vil få en væsentlig virkning på deres forretningsaktiviteter, hvis EU-erhvervsgrenen forsvinder. Disse leverandører argumenterede, at et eventuelt stop for Unionens produktion af MNG ville få en skadelig indvirkning på deres samlede forretningsaktiviteter, idet sukkeranlæg ikke kan undgå at producere en vis mængde sukkersirup og -melasse, hvoraf EU-erhvervsgrenen er den vigtigste køber. Hvis disse former for sukker ikke sælges, ville det påvirke det pågældende anlægs samlede effektivitet.
(173)
Disse påstande blev dog ikke underbygget med dokumentation og blev derfor afvist.
5. Andre påstande
(174)
Én interesseret part hævdede, at virkningerne af de gældende foranstaltninger mod Kina burde vurderes sammen med virkningerne af de foranstaltninger, der var truffet mod import af MNG fra Indonesien.
(175)
Begge foranstaltningers virkning på brugerne blev analyseret i forbindelse med forekomsten af alternative forsyningskilder. Denne analyse viste, at en række tredjelande faktisk kunne eksportere MNG til Unionen. Disse tredjelande var faktisk til stede på EU-markedet, før dumpingimporten fra Indonesien kom ind i Unionen i større mængder.
6. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(176)
I lyset af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der ikke er nogen tvingende grunde i forbindelse med Unionens interesser til ikke at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger mod Kina.
H. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(177)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger opretholdes. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.
(178)
Det følger af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne over for importen af MNG med oprindelse i Kina, der indførtes ved forordning (EF) nr. 1187/2008, bør opretholdes, således som det er muligt i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(179)
En virksomhed kan anmode om, at disse individuelle antidumpingtoldsatser anvendes, hvis den efterfølgende ændrer navnet på sin enhed. Anmodningen skal rettes til Kommissionen. Anmodningen skal indeholde alle relevante oplysninger, som gør det muligt at dokumentere, at ændringen ikke påvirker virksomhedens ret til at drage fordel af den toldsats, som finder anvendelse på den. Hvis ændringen af virksomhedens navn ikke påvirker dens ret til at drage fordel af den toldsats, som finder anvendelse på den, offentliggøres der en meddelelse om navneændring i Den Europæiske Unions Tidende.
(180)
Det udvalg, der er nedsat i medfør af grundforordningens artikel 15, stk. 1, afgav ikke udtalelse -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på import af mononatriumglutamat i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2922 42 00 (Taric-kode 2922420010) med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af følgende virksomheder:
Virksomhed
Antidumpingtold (%)
Taric-tillægskode
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd, og Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd
33,8
A883
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd
36,5
A884
Alle andre virksomheder
39,7
A999
3. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 21. januar 2015.
PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/83
оd 21. siječnja 2015.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz mononatrijeva glutamata podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 11. stavke 2., 5. i 6.,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Mjere na snazi
(1)
Nakon antidampinškog ispitnog postupka („početni ispitni postupak”) Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1187/2008 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz mononatrijeva glutamata podrijetlom iz Narodne Republike Kine („Kina”).
(2)
Mjere su uvedene u obliku stope pristojbe ad valorem u iznosu od 39,7 %, uz iznimku društava Hebei Meihus MSG Group Co. Ltd. (33,8 %), Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd. (33,8 %) i Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd. (36,5 %).
2. Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera
(3)
Nakon objave obavijesti o skorom isteku (3) antidampinških mjera na snazi Komisija je primila zahtjev za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka tih mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.
(4)
Zahtjev je podnijelo društvo Ajinomoto Foods Europe SAS („podnositelj zahtjeva”), jedini proizvođač mononatrijeva glutamata u Uniji, koji stoga predstavlja 100 % ukupne proizvodnje mononatrijeva glutamata u Uniji.
(5)
Zahtjev se temeljio na obrazloženju da bi istek mjera vjerojatno doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga i štete za industriju Unije.
3. Pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera
(6)
Utvrdivši nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera, Komisija je 29. studenoga 2013. u obavijesti u Službenom listu Europske unije (4) („Obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.
4. Usporedni antidampinški ispitni postupak
(7)
Istog datuma Komisija je najavila pokretanje usporednog antidampinškog ispitnog postupka u skladu s člankom 5. Osnovne uredbe u vezi s uvozom mononatrijeva glutamata podrijetlom iz Indonezije u Uniju (5).
(8)
Tijekom tog ispitnog postupka Komisija je u kolovozu 2014. Provedbenom uredbom (EU) br. 904/2014 (6) uvela privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz mononatrijeva glutamata podrijetlom iz Indonezije („privremena uredba”). Privremene mjere uvedene su na razdoblje od šest mjeseci.
(9)
Dvama usporednim ispitnim postupcima obuhvaćeno je isto razdoblje ispitnog postupka (revizije) te isto razmatrano razdoblje kako je određeno u uvodnoj izjavi 10.
5. Ispitni postupak
Relevantna razdoblja obuhvaćena ispitnim postupkom revizije zbog predstojećeg isteka mjera
(10)
Ispitnim postupkom o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2012. do 30. rujna 2013. („razdoblje ispitnog postupka revizije”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. travnja 2010. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”) (7).
Strane na koje se odnosi ispitni postupak i odabir uzorka
(11)
Komisija je o početku revizije zbog predstojećeg isteka mjera službeno obavijestila podnositelja zahtjeva, proizvođače izvoznike, uvoznike i korisnike u Uniji za koje se zna da se na njih odnosi ispitni postupak i predstavnike zemlje izvoznice.
(12)
Zainteresirane strane imale su mogućnost u pisanom obliku iznijeti stavove i zatražiti raspravu u roku koji je određen u Obavijesti o pokretanju postupka. Rasprava je omogućena svim zainteresiranim stranama koje su to zatražile te dokazale da postoje posebni razlozi za raspravu.
(13)
S obzirom na očito veliki broj kineskih proizvođača izvoznika i nepovezanih uvoznika u Uniji, u Obavijesti o pokretanju postupka bilo je predviđeno uzorkovanje u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe.
(14)
Kako bi Komisija u pogledu proizvođača izvoznika iz Kine mogla odlučiti hoće li uzorkovanje biti potrebno i, ako bude, odabrati uzorak, od navedenih strana zatraženo je da se u roku od 15 dana od pokretanja revizije jave Komisiji i dostave joj podatke zatražene u Obavijesti o pokretanju postupka. Budući da su samo dva proizvođača izvoznika iz Kine Komisiji dostavila tražene podatke, uzorkovanje se nije smatralo potrebnim.
(15)
Kako bi mogla odlučiti hoće li uzorkovanje biti potrebno i, ako bude, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih nepovezanih uvoznika zatražila da se jave i dostave podatke određene u Obavijesti o pokretanju postupka.
(16)
Javilo se četrnaest nepovezanih uvoznika. Međutim, nijedno od tih društava nije uvozilo MNG iz Kine u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Stoga uzorkovanje nije bilo potrebno.
Upitnici i provjera
(17)
Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za određivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i posljedične štete te za određivanje interesa Unije.
(18)
Upitnici su poslani obojici kineskih proizvođača izvoznika koji su se javili tijekom postupka provjere potrebe za uzorkovanjem, jedinom proizvođaču iz Unije i trideset trima identificiranim korisnicima u Uniji.
(19)
Odgovori na upitnike pristigli su od jedinog proizvođača iz Unije, jednog trgovca i petero korisnika. Nijedan kineski proizvođač izvoznik nije poslao odgovor na upitnik.
(20)
Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih društava:
Proizvođač iz Unije
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Francuska
Korisnici
-
AkzoNobel, Amersfoort, Nizozemska
-
Unilever, Rotterdam, Nizozemska
Objava
(21)
Sve zainteresirane strane bile su obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje konačne antidampinške pristojbe na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz Kine. Zainteresiranim stranama jednako je tako dano razdoblje unutar kojeg su mogle uložiti prigovore nakon te objave. Njihove su primjedbe razmotrene i prema potrebi uzete u obzir.
B. PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
(22)
Proizvod koji je predmet ove revizije isti je kao i proizvod obuhvaćen početnim ispitnim postupkom, odnosno mononatrijev glutamat („MNG”) podrijetlom iz Kine koji je trenutačno razvrstan u oznaku KN ex 2922 42 00 („predmetni proizvod”). MNG je aditiv hrani te se uglavnom upotrebljava kao pojačivač okusa u juhama, bujonima, jelima od ribe i mesa, mješavinama začina i gotovoj hrani. MNG se upotrebljava i u kemijskoj industriji za primjenu u neprehrambenim proizvodima kao što su deterdženti. Proizvodi se u obliku bijelog bezmirisnog kristala raznih veličina. MNG je dostupan u pakiranjima raznih veličina, u rasponu od potrošačkih pakiranja od 0,5 g do velikih vreća od 1 000 kg. Manja pakiranja trgovci na malo prodaju privatnim potrošačima, dok su veća pakiranja od 20 kg i više namijenjena industrijskim korisnicima. Osim toga, postoje i različiti razredi čistoće. Međutim, ne postoje razlike u svojstvima mononatrijeva glutamata s obzirom na veličinu pakiranja ili razred čistoće.
(23)
MNG se uglavnom proizvodi fermentacijom šećera iz raznih izvora (kukuruzni škrob, škrob od tapioke, šećerni sirup, melasa šećerne trske i melasa šećerne repe).
(24)
Jednako kao i početnim ispitnim postupkom, ispitnim postupkom revizije potvrđeno je da predmetni proizvod i MNG koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu u predmetnoj zemlji, MNG koji proizvodi i prodaje industrija Unije na tržištu Unije te MNG koji se proizvodi i prodaje na tržištima dviju mogućih analognih zemalja, Tajlanda i Kine, imaju ista osnovna fizička, tehnička i kemijska svojstva i istu osnovnu namjenu.
(25)
Stoga se ovi proizvodi smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
C. VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA
1. Uvodne napomene
(26)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe ispitano je odvija li se trenutačno damping i je li vjerojatno da bi istek postojećih mjera doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga.
(27)
Kako je navedeno u uvodnim izjavama 18. i 19., premda su obojici kineskih proizvođača izvoznika koji su se javili tijekom postupka provjere potrebe za uzorkovanjem poslani upitnici, nijedan nije odgovorio na upitnik te nijedan nije surađivao u ispitnom postupku. Stoga su se upotrebljavale dostupne činjenice u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe.
(28)
Kineska nadležna tijela i kineski proizvođači izvoznici koji ne surađuju obaviješteni su o primjeni članka 18. stavka 1. Osnovne uredbe te su dobili priliku dostaviti primjedbe. Nisu primljene nikakve primjedbe.
(29)
Na temelju navedenoga, u skladu s člankom 18. stavkom 1. Osnovne uredbe, nalazi u vezi s vjerojatnošću nastavka dampinga koji su navedeni u nastavku temelje se na dostupnim činjenicama, posebno podacima iz zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera i dostupnim statističkim podacima, odnosno podacima Eurostata i kineskoj bazi podataka o izvozu.
2. Damping uvoza tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije
(a) Analogna zemlja
(30)
U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe uobičajena vrijednost utvrđena je na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u trećoj zemlji s tržišnim gospodarstvom za proizvođače izvoznike kojima nije odobren tretman tržišnog gospodarstva (engl. Market economy treatment, MET). Stoga je bilo potrebno odabrati treću zemlju s tržišnim gospodarstvom („analognu zemlju”).
(31)
Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka obavijestila zainteresirane strane da je predvidjela Tajland ili Indoneziju kao moguće odgovarajuće analogne zemlje te pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe. Tajland je u početnom ispitnom postupku (8) upotrijebljen kao odgovarajuća analogna zemlja. Indonezija je predložena u trenutačnom ispitnom postupku s obzirom na činjenicu spomenutu u uvodnoj izjavi 7. da je istog datuma kao i trenutačni ispitni postupak revizije pokrenut usporedni antidampinški ispitni postupak o uvozu MNG-a podrijetlom iz Indonezije u Uniju (9). Jedna zainteresirana strana tvrdila je da Tajland nije primjerena odgovarajuća zemlja s obzirom na to da je tajlandski proizvođač koji surađuje dio iste grupacije kao i podnositelj zahtjeva. Nadalje, tvrdilo se da je konkurencija na tajlandskom tržištu nedostatna te da se domaća prodaja u Tajlandu uglavnom odnosi na mala pakiranja na razini maloprodaje, a iz Kine u Uniju navodno se izvoze velike vreće ili velike količine za industrijsku primjenu.
(32)
Komisija je od više od pet poznatih proizvođača istovjetnog proizvoda iz Tajlanda zatražila da dostave podatke. Javio se samo jedan proizvođač iz Tajlanda i dostavio odgovor na upitnik. Taj proizvođač dio je iste grupacije kao i podnositelj zahtjeva. Suprotno tvrdnjama zainteresirane strane, pripadnost istoj grupaciji kao i podnositelj zahtjeva ne podrazumijeva automatski da uobičajena vrijednost nije pouzdana. Zainteresirana strana jednako tako nije objasnila ni kako je taj odnos mogao utjecati na uobičajenu vrijednost na domaćem tržištu u Tajlandu. Stoga je tu tvrdnju potrebno odbaciti.
(33)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 24., ispitnim postupkom utvrđeno je da MNG koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu u Tajlandu ima ista osnovna tehnička, fizička i kemijska svojstva te istu osnovnu namjenu kao i proizvod koji kineski proizvođači izvoznici proizvode i izvoze u Uniju. Nadalje, proizvodni procesi u Kini bili su slični onima na tajlandskom tržištu. Naposljetku, u Tajlandu postoji znatan stupanj tržišnog natjecanja s nizom domaćih proizvođača i uvozom iz ostalih trećih zemlja, uključujući Kinu. Nadalje, suprotno tvrdnjama, ispitnim postupkom utvrđeno je da se na domaćem tržištu u Tajlandu prodaje na veliko i na malo. Stoga je potrebno odbaciti argument da Tajland ne bi bio prikladan izbor za analognu zemlju zbog navedenih razloga.
(34)
Indonezijski proizvođači izvoznici složili su se da se njihovi podaci ustupljeni u kontekstu usporednog ispitnog postupka spomenutog u uvodnoj izjavi 7. upotrebljavaju za potrebe trenutačnog ispitnog postupka revizije. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 24., ispitnim postupkom utvrđeno je da MNG koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu u Indoneziji ima ista osnovna tehnička, fizička i kemijska svojstva te istu osnovnu namjenu kao i proizvod koji kineski proizvođači izvoznici proizvode i izvoze u Uniju. Nadalje, na temelju dostupnih podataka proizvodni procesi u Kini bili su slični su onima na indonezijskom tržištu. Naposljetku, u Indoneziji postoji znatan stupanj tržišnog natjecanja s nizom domaćih proizvođača i uvozom iz ostalih trećih zemlja, uključujući Kinu. Nadalje, ispitnim postupkom utvrđeno je da se na domaćem tržištu u Indoneziji prodaje na veliko i na malo.
(35)
Iz prethodno navedenoga proizlazi da su obje zemlje, Tajland i Indonezija, bile mogući prikladan izbor za analognu zemlju. Međutim, s obzirom na mnogo veću količinu dostupnih podataka indonezijskih proizvođača izvoznika koji su predmet usporednog ispitnog postupka u odnosu na količinu podataka jedinog proizvođača iz Tajlanda koji surađuje, Komisija je smatrala da je razumnije odabrati Indoneziju kao odgovarajuću analognu zemlju prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe.
(b) Uobičajena vrijednost
(36)
Podaci prikupljeni od proizvođača iz Indonezije koji surađuju upotrijebljeni su kao temelj za određivanje uobičajene vrijednosti za proizvođače izvoznike iz Kine.
(37)
U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija je prvo ispitala je li ukupna količina domaće prodaje svakog proizvođača iz Indonezije koji surađuje bila reprezentativna tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Smatralo se da je domaća prodaja reprezentativna ako je ukupna količina domaće prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima na domaćem tržištu iznosila najmanje 5 % ukupne količine izvozne prodaje predmetnog proizvoda u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Utvrđeno je da je domaća prodaja u Indoneziji bila reprezentativna za sve proizvođače. Jednako tako, ispitano je može li se za domaću prodaju istovjetnog proizvoda smatrati da je izvršena u uobičajenom tijeku trgovine u skladu s člankom 2. stavkom 4 Osnovne uredbe. To je učinjeno utvrđivanjem udjela profitabilne domaće prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.
(38)
Budući da je utvrđeno da je domaća prodaja ostvarena u dovoljnim količinama i u uobičajenom tijeku trgovine, uobičajena vrijednost temeljila se na stvarnoj domaćoj cijeni koja je izračunana kao ponderirani prosjek cijena sve domaće prodaje tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.
(c) Izvozna cijena
(39)
Budući da nijedan kineski proizvođač izvoznik nije surađivao, izvozna se cijena u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe temeljila na dostupnim činjenicama.
(40)
Izvozna cijena stoga je utvrđena na temelju statističkih podataka, odnosno podataka Eurostata, koji su izračunani na temelju ponderirane prosječne vrijednosti.
(d) Usporedba i prilagodbe
(41)
Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu na temelju cijena franko tvornica. U slučajevima u kojima je to bilo potrebno kako bi se osigurala primjerena usporedba, Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Prilagodbe su izvršene za troškove vozarine i prijevoza, uzimajući u obzir prilagodbe uobičajene vrijednosti indonezijskih proizvođača izvoznika koja je utvrđena u usporednom ispitnom postupku spomenutom u uvodnoj izjavi 41. privremene uredbe.
(42)
Nadalje, jedna zainteresirana strana tvrdila je da kineski proizvođači izvoznici imaju usporedive prednosti u pogledu troškova u odnosu na tajlandske proizvođače u pogledu postupka proizvodnje (vertikalna integracija), razvoja cijena sirovina i potrošnje energije. Budući da je Indonezija uzeta kao analogna zemlja, ovaj argument bio je nevažan. Što se tiče Indonezije, kako je opisano u uvodnoj izjavi 34., proizvodni procesi MNG-a u Kini istovjetni su onima na indonezijskom tržištu. Potrebno je napomenuti da proizvođači MNG-a u cijelom svijetu upotrebljavaju slične metode proizvodnje. MNG se proizvodi fermentacijom šećera iz raznih izvora (kukuruzni škrob, škrob od tapioke, šećerni sirup, melasa šećerne trske i melasa šećerne repe).
(e) Dampinška marža
(43)
Jedna zainteresirana strana tvrdila je da se iz Kine uglavnom izvozi na veliko, dok se na domaćem tržištu u Tajlandu uglavnom prodaje na malo. Stoga se tvrdilo da je dampinšku maržu potrebno izračunati samo na temelju prodaje na veliko. Budući da nijedan kineski proizvođač izvoznik nije surađivao, nisu bili dostupni podaci o uvjetima prodaje, razini trgovine ili pakiranjima kineske izvozne prodaje.
(44)
Nadalje, s obzirom na to da je Indonezija upotrijebljena kao analogna zemlja, ovaj argument bio je nevažan. U svakom slučaju, bez obzira na to je li maloprodaja uvrštena ili nije, usporedbom su u svim slučajevima dobivene znatne dampinške marže kako je prikazano u uvodnoj izjavi 47.
(45)
Nadalje, Komisija je izračunala dampinške marže na temelju uobičajene vrijednosti utvrđene u analognoj zemlji. Usporedbom su dobivene znatne dampinške marže kako je navedeno u uvodnoj izjavi 47.
(46)
Komisija je usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe. Budući da kineski proizvođači izvoznici nisu surađivali, nisu se mogle utvrditi vrste proizvoda koji su se izvozili iz Kine. Stoga nije bila moguća usporedba prema vrsti proizvoda. Umjesto toga usporedba se morala temeljiti na statističkim podacima za izvozne cijene kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 39. i 40.
(47)
Na temelju navedenoga utvrđeno je da je ponderirana prosječna dampinška marža izražena u postocima cijena CIF-a na granici Unije iznosila više od 25 % u svim slučajevima.
3. Razvoj uvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage
(a) Uvodna napomena
(48)
Nastavno na nalaz o postojanju dampinga tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije ispitana je vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju stavljanja mjera izvan snage i analizirani su sljedeći elementi: količina i cijene dampinškog uvoza iz Kine, proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u Kini te privlačnost tržišta Unije u vezi s uvozom iz Kine.
(b) Količina i cijene dampinškog uvoza iz Kine
(49)
Unatoč mjerama na snazi, količina uvoza iz Kine povećala se tijekom razmatranog razdoblja za 65 %, uz odgovarajuće povećanje tržišnog udjela za 68 % kako je navedeno u uvodnoj izjavi 81. Međutim, unatoč relativnom povećanju, apsolutna količina kineskog uvoza i kineski tržišni udio ostali su niski tijekom čitavog razmatranog razdoblja.
(50)
Budući da kineski proizvođači izvoznici nisu surađivali, uvozne cijene određene su na temelju podataka Eurostata. Prosječne cijene uvoza iz Kine bilježile su stalan pad od FG 2010./2011. do razdoblja ispitnog postupka revizije te su se ukupno smanjile za 20 % u razmatranom razdoblju kako je navedeno u uvodnoj izjavi 84. Utvrđeno je i da je bilo dampinga cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Utvrđeno je i da bi navedene cijene oborile prodajnu cijenu industrije Unije u prosjeku za više od 10 % ako bi se razmatrale bez antidampinških pristojbi.
(c) Proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u Kini
(51)
Proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u Kini utvrđeni su na temelju podataka koje je ustupio podnositelj zahtjeva. Budući da ovi podaci nisu bili javno dostupni, Komisija ih je usporedila s drugim javno dostupnim izvorima, uključujući novinske članke koji su uloženi u spis koji je zainteresiranim stranama bio dostupan za pregled. Na temelju navedenoga Kina je najveći svjetski proizvođač MNG-a s godišnjim proizvodnim kapacitetom i godišnjom proizvodnjom koji su tijekom razmatranog razdoblja bili u porastu. Proizvodni je kapacitet MNG-a u 2012. iznosio oko 3,5 do četiri milijuna tona, a proizvodnja MNG-a iznosila je oko 2,5 do tri milijuna tona. Stoga je neiskorišteni kapacitet u ovoj regiji u 2012. iznosio 600 000 - 900 000 tona.
(52)
Prema istom izvoru, proizvodni kapacitet i proizvodnja MNG-a u Kini nastavit će rasti do 2017. jer je potražnja za MNG-om u Kini u porastu.
(53)
Kineska je vlada u 2011. putem Ministarstva industrije i informacijske tehnologije Republike Kine pokrenula opću politiku za uklanjanje stare i neučinkovite tvorničke tehnologije koja je obuhvaćala 19 ključnih industrija u Kini, među ostalim i MNG. Rezultat je bilo znatno smanjenje broja proizvođača MNG-a u Kini. Na temelju navedenoga jedna zainteresirana strana tvrdila je da se kapacitet u Kini vjerojatno nije povećao. Na temelju podataka iz zahtjeva i novinskih članaka ispitnim je postupkom utvrđeno da su veća društva povećala kapacitete. Iz toga proizlazi da se proizvodni kapacitet MNG-a u Kini općenito povećao te je stoga tvrdnju predmetne strane potrebno odbaciti.
(54)
Nadalje, prema podacima koje je ustupio podnositelj zahtjeva, zalihe MNG-a u Kini u stalnom su porastu zadnjih godina i bile su dvostruko veće nego potrošnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Jedna zainteresirana strana tvrdila je da ih, s obzirom na to da podaci o navodnom višku zaliha nisu bili dostupni u spisu bez povjerljivih podataka, zainteresirane strane nisu mogle provjeriti te ih stoga nije potrebno uzeti u obzir. Nadalje, tvrdila je da se višak zaliha ne čini vjerojatan s obzirom na mjere kineske vlade o smanjenju kapaciteta. U pogledu navedenog, potrebno je naglasiti da predmetna zainteresirana strana nije dostavila nikakve dokaze koji bi potkrijepili ovu tvrdnju. Nadalje, kako je već objašnjeno u uvodnoj izjavi 27., nijedan kineski proizvođač izvoznik nije surađivao u ispitnom postupku. Stoga su se upotrebljavale dostupne činjenice u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. Nadalje, u skladu s člankom 19. stavkom 3. Osnovne uredbe Komisija može zanemariti podatke dostavljene u povjerenju u slučaju da nije dostavljen svrhovit sažetak bez povjerljivih podataka, no činjenica da navedeni sažetak nije dostavljen ne podrazumijeva automatsko odbacivanje podataka ustupljenih u povjerenju. Premda nije bilo moguće provjeriti sve elemente obuhvaćene zahtjevom, uključujući podatke o kineskim zalihama, u ovom su se slučaju dostavljeni podaci svejedno smatrali razumnima i ispravnima jer su bili u skladu s podacima koje je ustupio podnositelj zahtjeva, a koji su se mogli provjeriti. Nadalje, s obzirom na to da se ukupni proizvodni kapacitet u Kini povećao kako je opisano u uvodnoj izjavi 51., višak zaliha nije bio jedini element koji je doveo do zaključka da kineski proizvođači izvoznici posjeduju znatne neiskorištene kapacitete. Nadalje, Komisija je kad god je to bilo moguće provjerila i usporedila podatke s drugim dostupnim izvorima kao što su novinski članci te upotrebljavala samo podatke za koje se na zadovoljavajući način moglo utvrditi da su razumni i dovoljno pouzdani. Stoga je tu tvrdnju potrebno odbaciti.
(55)
Nakon objave ista zainteresirana strana tvrdila je da Komisija svoj nalaz nije temeljila na činjenicama kao što je propisano člankom 11. stavkom 3. Sporazuma WTO-a o antidampingu (10), nego samo na pretpostavkama. Ta je strana ponovila svoje tvrdnje o navodnom smanjenju kapaciteta i neiskorištenom kapacitetu u Kini.
(56)
Kao što se navodi u uvodnoj izjavi 27., nijedan od kineskih proizvođača izvoznika nije surađivao u ispitnom postupku te je stoga Komisija u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe svoje nalaze morala temeljiti na raspoloživim podacima. Kao što se navodi u uvodnim izjavama 29. i 51., uglavnom su upotrijebljeni podatci koje je u svojem zahtjevu dostavio podnositelj zahtjeva, koji su kad god je to bilo moguće provjereni. Budući da su jedino ti podatci bili dostupni i pouzdani, odbačena je tvrdnja da su se nalazi temeljili tek na pretpostavkama.
(57)
Razmotreni su i podatci koje je dostavila predmetna zainteresirana strana. Međutim, predmetna zainteresirana strana dostavila je proturječne podatke u pogledu raspoloživog kapaciteta i neiskorištenog kapaciteta u Kini. Primjerice, podatci priloženi uz podneske pokazali su, suprotno tvrdnjama te strane, povećanje kapaciteta za proizvodnju MNG-a u Kini, a ne njegovo smanjenje. To se podudara s nalazima Komisije navedenima u uvodnoj izjavi 53. Stoga je odbačena tvrdnja predmetne strane da bi se ukupni kapacitet u Kini vjerojatno smanjio.
(58)
Stoga se zaključuje da kineski proizvođači izvoznici imaju znatan neiskorišteni kapacitet koji će se u slučaju isteka antidampinških mjera vjerojatno upotrebljavati za znatan dodatan izvoz u Uniju, kao što je objašnjeno u uvodnim izjavama 61. i 62. u nastavku.
(d) Privlačnost tržišta Unije
(59)
Tijekom razmatranog razdoblja tržište Unije predstavljalo je zbog mjera koje su bile na snazi samo manji dio kineskog izvoza. Jedna zainteresirana strana tvrdila je da Unija neće biti atraktivno tržište za kineske proizvođače izvoznike jer se očekuje povećanje potražnje za MNG-om u Aziji i drugim gospodarstvima u nastajanju uključujući Kinu. Ta je strana nadalje tvrdila da, s obzirom na to da će razine cijena iz Kine u ostale treće zemlje biti u prosjeku veće ili jednake razinama kineskih izvoznih cijena u Uniju, kineski proizvođači izvoznici neće imati motivaciju povećati izvoz na tržište Unije.
(60)
Premda je ispitnim postupkom utvrđeno da su kineske izvozne cijene trećim zemljama u prosjeku bile nešto veće nego izvozne cijene u Uniju, vrlo je moguće da su kineski izvođači izvoznici snizili izvozne cijene u Uniju zbog antidampinških pristojbi na snazi. Stoga navedeno ne upućuje nužno na moguće razine cijena u slučaju isteka antidampinških mjera. Upravo suprotno, s obzirom na razinu antidampinških pristojbi na snazi, kineski proizvođači izvoznici bili bi u mogućnosti povećati izvozne cijene, a ipak ostati na dampinškim razinama i obarati prodajne cijene industrije Unije.
(61)
Premda se očekuje porast domaće potrošnje u Kini i potrošnje u ostatku Azije te na drugim tržištima u nastajanju, razina prekomjernog proizvodnog kapaciteta u Kini upućuje na snažnu motivaciju za pronalazak alternativnih tržišta kako bi se apsorbirao prekomjerni kapacitet.
(62)
Komisija je uzela u obzir i moguće uvođenje mjera protiv kineskih izvoznika MNG-a u Sjedinjene Američke Države („SAD”) uslijed usporednih antidampinških ispitnih postupaka i antisubvencijskih ispitnih postupaka koje nadležna tijela SAD-a trenutačno vode protiv Kine u vezi s istim proizvodom. Nadležna tijela SAD-a doista su 26. studenoga 2014. uvela konačne antidampinške mjere. Četvorici kineskih proizvođača određene su stope pojedinačne pristojbe od 20,09 %, a stopa preostale pristojbe iznosila je 39,03 %. Prema tome, kineskim izvoznicima vjerojatno će se ograničiti pristup tržištu SAD-a te bi se velike količine kineskog MNG-a vjerojatno preusmjerile na tržište Unije, posebno ako se istodobno dopusti istek mjera u Uniji. U ovom pogledu potrebno je napomenuti da je u 2013. iz Kine u SAD izvezeno oko 26 600 tona MNG-a što odgovara znatnom dijelu potrošnje u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.
(63)
Nadalje, prosječna cijena industrije Unije i prosječna uvozna cijena indonezijskih proizvođača izvoznika u Uniju utvrđene u usporednom ispitnom postupku spomenutom u uvodnim izjavama 61. i 80. privremene uredbe bile su više u usporedbi s prosječnim cijenama kineskog uvoza u Uniju bez antidampinških pristojbi i prosječnim cijenama kineskog uvoza u ostale treće zemlje. Budući da kineski proizvođači izvoznici nisu surađivali, ova analiza temeljila se na dostupnim podacima, odnosno kineskoj bazi podataka o izvozu. Ponašanje kineskih izvoznika kad je u pitanju određivanje cijena upućuje na to da bi, dopusti li se istek antidampinških mjera, Unija postala atraktivno tržište za kineske izvoznike jer bi zaista bili u mogućnosti povećati cijene izvoza u Uniju.
(64)
Rast tržišnog udjela kineskog uvoza unatoč mjerama na snazi jednako tako pokazuje da su kineski proizvođači izvoznici i dalje zainteresirani za tržište Unije. Tržište Unije za MNG i dalje je uistinu privlačno za kineske izvoznike na temelju uočenih razina cijena. Navedeni interes vjerojatno će se povećati ako se mjere stave izvan snage.
(65)
Nakon objave navedena zainteresirana strana ponovila je svoje tvrdnje o povećanju potražnje za MNG-om na domaćem kineskom tržištu, niskim količinama izvoza iz Kine u Uniju, njezinom tržišnom udjelu i višim cijenama kineskog MNG-a za izvoz u ostale treće zemlje u usporedbi s Unijom. Ta je strana tvrdila da navedeni podatci nisu uzeti u obzir u Komisijinim analizama.
(66)
Kao prvo, nije utemeljena tvrdnja da u obzir nisu uzeti podatci o razvoju kineskog proizvodnog kapaciteta i neiskorištenog kapaciteta, povećanju potražnje za MNG-om na domaćem kineskom tržištu, niskoj količini izvoza iz Kine u Uniju, njezinom tržišnom udjelu kako se navodi u uvodnoj izjavi 49. i razini kineskih cijena za izvoz u Uniju i ostale treće zemlje. Ti su podatci doista analizirani kao što se navodi u uvodnim izjavama 49. - 64., a zainteresiranim stranama dostavljeni su odgovarajući zaključci. Kao drugo, dotična strana nije dostavila nikakve nove dokaze kojima bi potkrijepila svoje tvrdnje i nadopunila činjenice koje je tijekom ispitnog postupka utvrdila Komisija.
(67)
Na kraju, zainteresirana strana prigovorila je ocjeni Komisije iz uvodne izjave 62. da bi se kineski izvoz zbog antidampinških mjera koje su na izvoz MNG-a iz Kine u SAD uvela nadležna tijela SAD-a mogao preusmjeriti iz SAD-a u Uniju.
(68)
Međutim, kao što se već navodi u uvodnoj izjavi 62., ističe se da će u slučaju da se u Uniji dopusti istek antidampinških mjera, a s obzirom na antidampinške mjere uvedene na kineski izvoz MNG-a u SAD, kineski izvoz vjerojatno preusmjeriti na tržište Unije.
(69)
Zbog toga se navedena tvrdnja te strane mora odbaciti.
4. Zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga
(70)
Prethodnom analizom dokazano je da je kineski uvoz nastavio ulaziti na tržište Unije po dampinškim cijenama sa znatnim dampinškim maržama. S obzirom na nalaze u vezi sa znatnim neiskorištenim kapacitetima dostupnima u Kini i vjerojatnost da će se izvoz ponovno usmjeriti na tržište Unije u znatnim količinama i po dampinškim cijenama, Komisija je zaključila da postoji velika vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju stavljanja mjera izvan snage.
D. DEFINICIJA INDUSTRIJE UNIJE
(71)
Istovjetni proizvod tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije proizvodio je jedan proizvođač iz Unije. On predstavlja „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe.
(72)
Budući da industriju Unije čini samo jedan proizvođač, sve brojke povezane s osjetljivim podacima morale su biti prikazane u obliku indeksa ili raspona radi zaštite povjerljivosti podataka.
E. STANJE NA TRŽIŠTU UNIJE
1. Potrošnja u Uniji
(73)
Komisija je utvrdila potrošnju u Uniji zbrajanjem prodaje industrije Unije na tržištu Unije s uvozom iz Kine i ostalih trećih zemalja na temelju podataka Eurostata i podataka koje su ustupili indonezijski proizvođači izvoznici koji su predmet usporednog antidampinškog ispitnog postupka spomenutog u uvodnoj izjavi 7.
(74)
Jedna zainteresirana strana tvrdila je da su u relevantne oznake KN u podacima Eurostata razvrstani i drugi proizvodi osim predmetnog proizvoda te da je stoga moguće da su količinom uvoza iz Kine obuhvaćene glutaminska kiselina i njezine soli. Međutim, s obzirom na to da su uvozni podaci dobiveni iz Eurostata na razini oznake TARIC (integrirana tarifa Europske unije), njima je obuhvaćen samo predmetni proizvod i stoga je ova tvrdnja odbačena.
(75)
Ista zainteresirana strana tvrdila je da ne zadovoljava sav MNG koji se proizvodi u Kini i izvozi u Uniju razred čistoće koji Unija zahtijeva za aditive hrani te izrazila sumnju da se ova činjenica odražava na količine uvoza iz Kine. Kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 22., sve vrste MNG-a, bez obzira na razrede čistoće, u opsegu su trenutačnog ispitnog postupka te je stoga ova tvrdnja odbačena.
(76)
Na temelju navedenoga potrošnja u Uniji razvijala se kako slijedi:
Tablica 1.
Potrošnja u Uniji (tone)
FG 2010./2011.
FG 2011./2012.
FG 2012./2013.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Indeks (FG 2010./FG 2011. = 100)
100
87
93
98
Izvor: Eurostat i odgovori na upitnike/podaci koje su ustupili indonezijski proizvođači izvoznici.
(77)
Potrošnja u Uniji smanjila se između FG 2010./2011. i FG 2011./2012. te je zatim opet blago rasla FG 2012./2013. i u razdoblju ispitnog postupka. Potrošnja tijekom razmatranog razdoblja općenito se smanjila za 2 %. Smanjenje potrošnje između FG 2010./2011. i FG 2011./2012. najvećim je dijelom posljedica smanjenja prodaje industrije Unije na tržištu Unije koje je posljedica pada proizvodnje u istom razdoblju (vidjeti uvodnu izjavu 100.). Ukupni izvoz u istom je razdoblju ostao na sličnim razinama. Povećanje potrošnje tijekom FG 2012./2013. gotovo je isključivo posljedica povećanja ukupnog uvoza s obzirom na to da je prodaja industrije Unije općenito ostala na istoj razini. Naposljetku, tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije prodaja industrije Unije ponovno se smanjila, dok se količina uvoza znatno povećala, a posebno iz Indonezije (vidjeti uvodnu izjavu 88.).
(78)
Jedna zainteresirana strana tvrdila je da će opis razvoja potrošnje biti nepotpun s obzirom na to da ne uzima u obzir činjenicu da je indonezijski uvoz zamijenio vijetnamski uvoz MNG-a i da slijedom navedenoga korisnici ne očekuju daljnja povećanja cijena te da su stoga smanjili zalihe. Premda je istina da se uvoz MNG-a iz ostalih trećih zemalja uključujući Vijetnam tijekom razmatranog razdoblja smanjio, a uvoz iz Indonezije povećao, to ne utječe na razvoj ukupne potrošnje u Uniji kao takav. Jednako tako, učinci bilo kakvog razvoja uvoznih tokova i moguća reakcija gospodarskih subjekata kao što su korisnici na navedeni razvoj nema nikakav utjecaj na razvoj potrošnje kao takve. Argument je stoga odbačen.
2. Uvoz iz predmetne zemlje
(a) Količina i tržišni udio uvoza iz predmetne zemlje
(79)
Količina i tržišni udio uvoza iz Kine utvrđeni su na temelju podataka Eurostata i podataka koje su ustupili indonezijski proizvođači izvoznici koji su predmet usporednog antidampinškog ispitnog postupka spomenutog u uvodnoj izjavi 7.
(80)
Količina uvoza u Uniju iz predmetne zemlje i tržišni udio razvijali su se kako slijedi:
Tablica 2.
Količina uvoza i tržišni udio
Država
FG 2010./2011.
FG 2011./2012.
FG 2012./2013.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Kina
Količina (u tonama)
1 518
758
1 923
2 509
Indeks
100
50
127
165
Indeks tržišnog udjela
100
57
136
168
Izvor: Eurostat i odgovori na upitnike/podaci koje su ustupili indonezijski proizvođači izvoznici.
(81)
Količina uvoza iz Kine smanjila se između FG 2010./2011. i FG. 2011./2012., ali se znatno povećala tijekom FG 2012./2013. te ponovno tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Količina uvoza iz Kine općenito se povećala za 65 % tijekom razmatranog razdoblja. Odgovarajući tržišni udio slično se kretao, točnije prvo se smanjio između FG 2010./2011. i FG 2011./2012., da bi se zatim znatno povećao do razdoblja ispitnog postupka revizije. Tržišni udio općenito se povećao za 68 % tijekom razmatranog razdoblja. Unatoč navedenim relativnim povećanjima, apsolutna količina i tržišni udio kineskog uvoza ostali su na niskim razinama tijekom razmatranog razdoblja.
(b) Cijene uvoza iz predmetne zemlje i obaranje cijena
(82)
Uvozne cijene utvrđene su na temelju podataka Eurostata.
(83)
Tablica u nastavku prikazuje prosječnu cijenu uvoza iz Kine:
Tablica 3.
Uvozne cijene
Država
FG 2010./2011.
FG 2011./2012.
FG 2012./2013.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Kina
Prosječna cijena (EUR/tona) (11)
1 234
1 199
1 143
992
Indeks
100
97
93
80
(84)
Prosječne uvozne cijene iz Kine stalno su se smanjivale od FG 2010./2011. i tijekom razdoblja ispitnog postupka te su se općenito u razmatranom razdoblju smanjile za 20 %.
(85)
Komisija je utvrdila obaranje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije uspoređujući:
-
ponderirane prosječne prodajne cijene industrije Unije koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica, i
-
izvoznu cijenu utvrđenu na temelju statističkih podataka dostupnih Komisiji, odnosno podataka Eurostata, izračunanu na temelju ponderirane prosječne vrijednosti uz odgovarajuće prilagodbe za carinske pristojbe, antidampinške pristojbe i troškove nastale nakon uvoza.
(86)
Rezultati usporedbe ne pokazuju obaranje cijena industrije Unije zbog uvoza iz Kine na tržište Unije. Međutim, kad se odbije učinak antidampinških pristojbi, marža obaranja cijena doseže razinu višu od 10 %.
3. Uvoz iz Indonezije
(a) Količina i tržišni udio uvoza iz Indonezije
(87)
Komisija je utvrdila količinu uvoza iz Indonezije na temelju podataka Eurostata i podataka koje su ustupili indonezijski proizvođači izvoznici koji su predmet usporednog antidampinškog ispitnog postupka spomenutog u uvodnoj izjavi 7.
(88)
Uvoz u Uniju iz Indonezije i tržišni udio razvijali su se kako slijedi:
Tablica 4.
Količina prodaje i tržišni udio
Država
FG 2010./2011.
FG 2011./2012.
FG 2012./2013.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Indonezija
Količina (u tonama)
8 638
9 478
18 317
24 385
Indeks
100
110
212
282
Indeks tržišnog udjela
100
126
227
287
Izvor: Eurostat i odgovori na upitnike/podaci koje su ustupili indonezijski proizvođači izvoznici.
(89)
Količina uvoza iz Indonezije gotovo se utrostručila tijekom razmatranog razdoblja. Povećavala se kontinuirano i znatno i to za 182 %, s 8 638 tona tijekom FG 2010./2011. na 24 385 tona u razdoblju ispitnog postupka revizije.
(90)
Odgovarajući tržišni udio gotovo se utrostručio tijekom razmatranog razdoblja. Povećao se za 187 % unatoč općenitom smanjenju potrošnje (-2 %).
(b) Cijene uvoza iz Indonezije
(91)
Komisija je utvrdila cijene uvoza na temelju podataka Eurostata i podataka koje su ustupili indonezijski proizvođači izvoznici u uzorku usporednog ispitnog postupka u tijeku koji je spomenut u uvodnoj izjavi 7.
(92)
Prosječna cijena uvoza u Uniju iz Indonezije razvijala se kako slijedi:
Tablica 5.
Uvozna cijena
Država
FG 2010./2011.
FG 2011./2012.
FG 2012./2013.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Indonezija
Prosječna cijena (EUR/tona)
1 266
1 279
1 226
1 162
Indeks
100
101
97
92
Izvor: Eurostat i odgovori na upitnike/podaci koje su ustupili indonezijski proizvođači izvoznici.
(93)
Prosječna uvozna cijena MNG-a iz Indonezije blago se povećala između FG 2010./2011. i FG 2011./2012. prije smanjenja tijekom FG 2012./2013. te daljnjeg smanjenja tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Prosječne uvozne cijene MNG-a iz Indonezije općenito su se smanjile za 8 % tijekom razmatranog razdoblja.
4. Uvoz iz ostalih trećih zemalja koji ne podliježe mjerama
(94)
Količina, tržišni udio i cijene uvoza iz ostalih trećih zemalja razvijali su se kako slijedi:
Tablica 6.
Uvoz iz ostalih trećih zemalja
Država
FG 2010./2011.
FG 2011./2012.
FG 2012./2013.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Brazil
Količina (u tonama)
2 321
969
1 070
889
Indeks
100
42
46
38
Indeks tržišnog udjela
100
48
49
39
Prosječna cijena (EUR/tona)
1 218
1 306
1 402
1 365
Indeks
100
107
115
112
Republika Koreja
Količina (u tonama)
1 248
2 157
923
802
Indeks
100
173
74
64
Indeks tržišnog udjela
100
198
79
65
Prosječna cijena (EUR/tona)
1 231
1 296
1 293
1 277
Indeks
100
105
105
104
Vijetnam
Količina (u tonama)
5 707
6 042
1 820
769
Indeks
100
106
32
13
Indeks tržišnog udjela
100
121
34
14
Prosječna cijena (EUR/tona)
1 284
1 291
1 361
1 318
Indeks
100
101
106
103
Ostale treće zemlje
Količina (u tonama)
993
681
478
434
Indeks
100
69
48
44
Indeks tržišnog udjela
100
79
52
45
Prosječna cijena (EUR/tona)
1 594
1 718
2 044
2 001
Indeks
100
108
128
126
Ukupno ostale treće zemlje
Količina (u tonama)
10 268
9 848
4 291
2 894
Indeks
100
96
42
28
Indeks tržišnog udjela
100
110
45
29
Prosječna cijena (EUR/tona)
1 293
1 323
1 433
1 424
Indeks
100
102
111
110
Izvor: Eurostat i odgovori na upitnike/podaci koje su ustupili indonezijski proizvođači izvoznici.
(95)
Količina uvoza iz ostalih trećih zemalja općenito se smanjila s 10 268 tona u FG 2010./2011. na 2 894 tone u razdoblju ispitnog postupka revizije, odnosno za 72 % tijekom razmatranog razdoblja. Odgovarajući tržišni udio smanjio se za 71 % tijekom istog razdoblja. Tržišni udio ostalih trećih zemalja u razdoblju ispitnog postupka revizije iznosio je samo oko jedne četvrtine razine iz FG 2010./2011. Cijene uvoza trećih zemalja općenito su se smanjile za 10 % tijekom razmatranog razdoblja.
(96)
Jedna je zainteresirana strana tvrdila da je ukupni uvoz uključujući onaj iz Kine i Indonezije ostao stabilan tijekom razmatranog razdoblja.
(97)
Ta je tvrdnja proturječna dostupnim statističkim podacima na kojima se temelje nalazi ispitnog postupka, kako je prikazano u tablici 7. u nastavku. Zapravo se tijekom razmatranog razdoblja ukupni uvoz u Uniju povećao za 46 %. Stoga je ta tvrdnja odbačena.
(98)
Ukupni uvoz, uključujući Kinu i Indoneziju, razvijao se kako slijedi:
Tablica 7.
Ukupni uvoz
FG 2010./2011.
FG 2011./2012.
FG 2012./2013.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Ukupni uvoz
Količina (u tonama)
20 424
20 084
24 531
29 788
Indeks
100
98
120
146
Izvor: Eurostat i odgovori na upitnike/podaci koje su ustupili indonezijski proizvođači izvoznici.
5. Gospodarski položaj industrije Unije
(99)
Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitala sve gospodarske čimbenike i pokazatelje koji utječu na položaj industrije Unije.
(a) Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(100)
Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta razvijali su se tijekom razmatranog razdoblja kako slijedi:
Tablica 8.
Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
FG 2010./2011.
FG 2011./2012.
FG 2012./2013.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Količina proizvodnje
Indeks
100
95
107
91
Proizvodni kapacitet
Indeks
100
100
100
100
Iskorištenost kapaciteta
Indeks
100
95
107
91
Izvor: odgovori na upitnike.
(101)
Proizvodnja se mijenjala tijekom razmatranog razdoblja. Između FG 2010./2011. i FG 2011./2012. proizvodnja se smanjila, između FG 2011./2012. i FG 2012./2013. povećala se, da bi tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije pala na najniže razine. Ispitnim postupkom utvrđeno je da su fluktuacije uglavnom uzrokovali zatvaranja zbog radova održavanja koje je industrija Unije provodila svakih 15 mjeseci i loši vremenski uvjeti tijekom zime 2010./2011. koji su poremetili opskrbu jednom od najvažnijih sirovina (amonijak). Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije zatvaranje zbog radova održavanja produljeno je u pokušaju da se smanje velike količine zaliha. Količina proizvodnje općenito se smanjila za 9 % tijekom razmatranog razdoblja.
(102)
Jedna strana tvrdila je da su se količina proizvodnje i iskorištenost kapaciteta smanjili tek nakon što su se znatno povećali u razdoblju prije razmatranog razdoblja. Na temelju navedenoga ta je strana tvrdila da silazna kretanja ovih čimbenika stoga ne upućuju na štetu. Pri utvrđivanju kretanja raznih pokazatelja štete Komisija je temeljila ocjenu na razmatranom razdoblju koje je utvrđeno prije pokretanja ispitnog postupka. Razmatranim razdobljem obuhvaćeni su razdoblje ispitnog postupka revizije i tri prethodne financijske godine, što je u skladu s konzistentnom praksom. Sama činjenica da su zabilježene veće vrijednosti određenih pokazatelja štete u razdoblju prije razmatranog razdoblja nije dovoljan razlog za odstupanje od ove prakse. Stoga se u obzir mogu uzeti samo kretanja tijekom razmatranog razdoblja. Ta je tvrdnja stoga odbačena.
(103)
Proizvodni kapacitet općenito je ostao stabilan tijekom razmatranog razdoblja.
(104)
Kao posljedica smanjenja količine proizvodnje i stabilnog proizvodnog kapaciteta iskorištenost kapaciteta razvijala se u skladu s količinom proizvodnje, tj. prvo se smanjila tijekom FG 2011./2012., zatim se povećala tijekom FG 2012./2013. i ponovno smanjila u razdoblju ispitnog postupka revizije. Iskorištenost kapaciteta općenito se smanjila za 9 % tijekom razmatranog razdoblja, u skladu sa smanjenjem količine proizvodnje.
(b) Količina prodaje i tržišni udio
(105)
Količina prodaje industrije Unije i tržišni udio razvijali su se kako slijedi tijekom razmatranog razdoblja:
Tablica 9.
Količina prodaje i tržišni udio
FG 2010./2011.
FG 2011./2012.
FG 2012./2013.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Indeks količine prodaje u Uniji
100
84
85
83
Tržišni udio
Indeks
100
96
91
85
Izvor: odgovori na upitnik, Eurostat i odgovori na upitnike/podaci koje su ustupili indonezijski proizvođači izvoznici.
(106)
Količina prodaje MNG-a industrije Unije smanjila se za 17 % tijekom razmatranog razdoblja. Količina prodaje najviše je pala između FG 2010./2011. i FG 2011./2012., dok je u narednim godinama bila relativno stabilna. Smanjenje količine prodaje i istodobno smanjenje potrošnje i povećanje uvoza većinom iz Indonezije doveli su do smanjenja tržišnog udjela industrije Unije za ukupno oko 15 % tijekom razmatranog razdoblja. Tržišni udio industrije Unije smanjio se za 4 % između FG 2010./2011. i FG 2011./2012., što se podudara s povećanjem tržišnih udjela indonezijskog i kineskog uvoza u istom razdoblju. Između FG 2012./2013. i razdoblja ispitnog postupka revizije tržišni udjeli industrije Unije nastavili su se smanjivati, dok su količina uvoza i tržišni udjeli iz Indonezije znatno rasli. Jednako tako, uvoz i tržišni udio iz Kine povećavali su se tijekom razmatranog razdoblja, iako su tijekom cijelog razdoblja ostali na niskim razinama.
(c) Rast
(107)
Potrošnja u Uniji pala je za 2 % tijekom razmatranog razdoblja, dok se količina prodaje industrije Unije smanjila za 17 %, što je dovelo do gubitka tržišnog udjela od 15 %.
(d) Zaposlenost i produktivnost
(108)
Zaposlenost i produktivnost tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:
Tablica 10.
Zaposlenost i produktivnost
FG 2010./2011.
FG 2011./2012.
FG 2012./2013.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Broj zaposlenika
Indeks
100
103
107
108
Produktivnost (jedinica/zaposlenik)
Indeks
100
92
100
85
Izvor: odgovori na upitnike.
(109)
Zaposlenost industrije Unije stalno je rasla i ukupno se povećala za 8 % u razmatranom razdoblju. Uzrok povećanja najvećim je dijelom integracija bivšeg povezanog društva u 2011. i proširenje odjela za održavanje industrije Unije.
(110)
Kombinacija povećanja zaposlenosti i smanjenja proizvodnje uzrokovala je smanjenje produktivnosti kako je prikazano u tablici 8. u uvodnoj izjavi 100.
6. Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga
(111)
Dampinška marža utvrđena za Kinu bila je znatno iznad razine de minimis, dok je količina uvoza iz Kine ostala na niskoj razini tijekom čitavog razmatranog razdoblja. Međutim, ako se mjere stave izvan snage, stvarne dampinške marže imale bi znatan učinak na industriju Unije s obzirom na povećanje količine i smanjenje cijena uvoza iz Kine te očekivani razvoj kineskog uvoza u slučaju isteka mjera. Istodobno, antidampinškim ispitnim postupkom u vezi s uvozom MNG-a iz Indonezije koji je spomenut u uvodnoj izjavi 7. utvrdile su se znatne dampinške marže za proizvođače izvoznike iz Indonezije koji surađuju, što je znatno povećalo njihov tržišni udio na tržištu Unije tijekom razmatranog razdoblja.
(112)
Industrija Unije još se uvijek oporavljala od učinaka prethodnog štetnog dampinga uzrokovanog uvozom MNG-a podrijetlom iz Kine, kako je spomenuto u uvodnoj izjavi 124. Budući da se dampinški uvoz iz Indonezije znatno povećao tijekom razmatranog razdoblja te je utvrđeno da je uzrokovao znatnu štetu industriji Unije (12), moglo bi se zaključiti da je poništio postupak oporavka.
(a) Cijene i čimbenici koji utječu na cijene
(113)
Prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije nepovezanim kupcima u Uniji tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:
Tablica 11.
Prosječne prodajne cijene
FG 2010./2011.
FG 2011./2012.
FG 2012./2013.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji (EUR/tona)
Indeks
100
107
101
97
Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)
Indeks
100
120
124
130
Izvor: odgovori na upitnike.
(114)
Prosječna prodajna cijena industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji smanjila se za 3 % tijekom razmatranog razdoblja. Prvo se povećala za 7 % između FG 2010./2011. i FG 2011./2012., no nakon toga stalno se smanjivala do razdoblja ispitnog postupka revizije. Povećanje cijene između FG 2010./2011. i FG 2011./2012. može se promatrati kao posljedica povećanja troškova tijekom istog razdoblja, iako je povećanje troškova bilo izraženije nego povećanje cijena. Istodobno se uvoz iz Indonezije povećao i vršio znatan pritisak na cijene industrije Unije. Posljedično, cijene industrije Unije smanjile su se za 6 % između FG 2011./2012. i FG 2012./2013. te za još 4 % između FG 2012./2013. i razdoblja ispitnog postupka.
(115)
Jedinični trošak proizvodnje porastao je tijekom razmatranog razdoblja za 30 %. Taj je trošak stalno rastao počevši od FG 2011./2012., uglavnom zbog povećanja cijena sirovina i troškova rada. Kako je prethodno navedeno, povećanje troškova nije se moglo popratiti jednakim povećanjem cijena zbog pritiska na cijene koji je vršio dampinški uvoz iz Indonezije.
(116)
Jedna zainteresirana strana zatražila je od Komisije da ispita je li moguće da se potencijalnim uključivanjem nusproizvoda u trošak proizvodnje industrije Unije umjetno povećao prosječan trošak proizvodnje industrije Unije. Ispitnim postupkom utvrđeno je da su nusproizvodi primjereno dodijeljeni i da navedeno ni na koji način nije narušilo nalaz o šteti. Ta je tvrdnja stoga odbačena.
(b) Troškovi rada
(117)
Prosječni troškovi rada industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:
Tablica 12.
Prosječni troškovi rada po zaposleniku
FG 2010./2011.
FG 2011./2012.
FG 2012./2013.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR)
Indeks
100
117
125
124
Izvor: odgovori na upitnike.
(118)
Prosječni troškovi rada po zaposleniku povećali su se za 24 %. To se uglavnom može objasniti većim naporom industrije Unije da poboljša učinak svojih radnika i osoblja kako bi se optimizirao proizvodni postupak.
(c) Zalihe
(119)
Razine zaliha proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijale su se kako slijedi:
Tablica 13.
Zalihe
FG 2010./2011.
FG 2011./2012.
FG 2012./2013.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Završne zalihe
Indeks
100
82
164
143
Završne zalihe kao postotak proizvodnje
Indeks
100
86
153
156
Izvor: odgovori na upitnike.
(120)
Završne zalihe tijekom razmatranog razdoblja općenito su se povećale za 43 %. Između FG 2010./2011. i FG 2011./2012. završne zalihe smanjile su se zbog smanjenja količine proizvodnje i povećanja količine izvozne prodaje. Između FG 2011./2012. i FG 2012./2013. zalihe su se povećale zbog povećanja proizvodnje i istodobno gotovo nepromijenjene prodaje industrije Unije na tržištu Unije. Između FG 2012./2013. i razdoblja ispitnog postupka revizije završne zalihe smanjile su se uglavnom zbog odluke da se smanji proizvodnja u pokušaju smanjenja velikih razina zaliha.
(121)
Završne zalihe kao postotak proizvodnje smanjile su se između FG 2010./2011. i FG 2011./2012., no gotovo su se udvostručile između FG 2011./2012. i FG 2012./2013. Dalje su nastavile rasti između FG 2012./2013. i razdoblja ispitnog postupka revizije. Tijekom razmatranog razdoblja općenito su se povećale za 56 %. Rast tijekom FG 2012./2013. i razdoblja ispitnog postupka revizije mora se promatrati u kontekstu povećane količine dampinškog uvoza iz Indonezije, dok je prodaja industrije Unije ostala gotovo stabilna tijekom istog razdoblja.
(d) Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
(122)
Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja razvijali su se kako slijedi:
Tablica 14.
Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja
FG 2010./2011.
FG 2011./2012.
FG 2012./2013.
Razdoblje ispitnog postupka revizije
Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)
Indeks
100
30
- 31
- 80
Novčani tok (EUR)
Indeks
100
39
- 48
- 19
Ulaganja (EUR)
Indeks
100
182
143
197
Povrat ulaganja
Indeks
100
14
- 61
- 110
Izvor: odgovori na upitnike.
(123)
Komisija je utvrdila profitabilnost industrije Unije iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Tijekom FG 2010./2011. i FG 2011./2012. profitabilnost se znatno smanjila, no još je uvijek ostala pozitivna. Od FG 2012./2013. profitabilnost je postala negativna. Još se više smanjila tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Profitabilnost tijekom razmatranog razdoblja općenito se smanjila za 180 %. Razlog tome najvećim je dijelom pritisak na cijene koji je vršio uvoz iz Indonezije koji je ulazio u Uniju po dampinškim cijenama i nije dopuštao industriji Unije da uskladi svoje cijene s povećanjem troškova. Neto novčani tok sposobnost je industrije Unije da samostalno financira svoje djelatnosti. Neto novčani tok imao je isto kretanje kao i profitabilnost, odnosno stalan pad tijekom razmatranog razdoblja s negativnim rezultatom od FG 2012./2013. Ovo kretanje bilo je još naglašenije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Neto novčani tok općenito se smanjio za 119 % tijekom razmatranog razdoblja.
(124)
Ulaganja su se povećala za 97 % tijekom razmatranog razdoblja. Uglavnom su se odnosila na ulaganja koja su nužna za održavanje i sukladnost sa zakonskim sigurnosnim zahtjevima. Industrija Unije u razdoblju prije razmatranog razdoblja još se uvijek oporavljala od prethodnog slučaja dampinga koji su uzrokovali kineski proizvođači izvoznici, no položaj se počeo popravljati i industrija je bila profitabilna na početku razmatranog razdoblja do FG 2011./2012. S obzirom na okolnosti izvršena su brojna ulaganja koja se više nisu mogla odgoditi, što objašnjava znatno povećanje razina ulaganja tijekom FG 2011./2012. i sljedećih godina.
(125)
Povrat ulaganja dobit je u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Kao i ostali financijski pokazatelji, povrat ulaganja od proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda bio je negativan od FG 2012./2013., što je odraz negativnog kretanja profitabilnosti. Povrat ulaganja općenito se smanjio za 210 % tijekom razmatranog razdoblja.
(126)
S obzirom na smanjenje profitabilnosti i novčanog toka, sposobnost prikupljanja kapitala društva jednako je tako bila pod negativnim utjecajem.
(e) Zaključak o šteti
(127)
Gotovo svi najvažniji pokazatelji štete kretali su se negativno. Prema tome, količina proizvodnje i iskorištenost kapaciteta smanjili su se za oko 9 %, a količina prodaje za 17 % tijekom razmatranog razdoblja. U pokušaju da se nadoknade gubici u količini prodaje i tržišnom udjelu, prosječne cijene industrije Unije smanjile su se za 3 % tijekom razmatranog razdoblja, dok su se istodobno troškovi proizvodnje povećali za 30 %. Kao posljedica navedenoga, profitabilnost koja je bila pozitivan pokazatelj na početku razmatranog razdoblja smanjila se i postala negativna u FG 2012./2013. te se nastavila smanjivati u razdoblju ispitnog postupka revizije. Slična negativna kretanja mogla bi se pratiti za neto novčani tok te za povrat ulaganja.
(128)
Zaposlenost se povećala za 8 % tijekom razmatranog razdoblja. Povećanje tijekom razmatranog razdoblja može se obrazložiti integracijom bivšeg povezanog društva u 2011. i proširenjem odjela za održavanje industrije Unije. Ulaganja su se jednako tako pozitivno kretala. Uglavnom su bila povezana s mjerama prevencije i sigurnosnim zahtjevima, no ne i s povećanjem kapaciteta. Navedena pozitivna kretanja stoga ne isključuju postojanje štete.
(129)
Jedna zainteresirana strana tvrdila je da negativno kretanje samo nekih pokazatelja štete nije dovoljno da bi se utvrdila znatna šteta. Prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe nije potrebno da svi pokazatelji štete imaju negativna kretanja, već položaj industrije Unije treba analizirati na način da se procijeni razvoj svih pokazatelja štete kao cjeline. U ovom konkretnom slučaju gotovo svi pokazatelji štete kretali su se negativno, uključujući najvažnije pokazatelje kao što su količina prodaje i proizvodnje, tržišni udio, prosječne prodajne cijene i profitabilnost.
(130)
Na temelju navedenog Komisija je zaključila da je industrija Unije pretrpjela znatnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.
F. VJEROJATNOST PONAVLJANJA ILI NASTAVKA ŠTETE
1. Uvodna napomena
(131)
Kako je navedeno u uvodnim izjavama 99. - 130., industrija Unije pretrpjela je znatnu štetu tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Tijekom čitavog razmatranog razdoblja kineski uvoz bio je prisutan na tržištu Unije samo u ograničenim količinama, dok su se količina uvoza i tržišni udio iz Indonezije gotovo utrostručili tijekom istog razdoblja. Usporednim ispitnim postupkom u vezi s uvozom MNG-a iz Indonezije, koji je spomenut u uvodnoj izjavi 7., zaključeno je da je uvoz iz Indonezije bio dampinški te da je uzrokovao znatnu štetu industriji Unije, dok uvoz iz Kine, s obzirom na male količine i razine cijena, nije pridonio navedenoj šteti (13). Kako je navedeno u uvodnim izjavama 48. i 70., istodobno je ispitnim postupkom utvrđeno da je kineski uvoz bio na razinama dampinških cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije te da postoji vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju isteka mjera.
2. Učinak predviđene količine uvoza iz Kine i učinak na cijene u slučaju stavljanja mjera izvan snage
(132)
Komisija je procijenila vjerojatnost ponavljanja štete u slučaju isteka mjera koje su trenutačno na snazi, odnosno analizirala mogući utjecaj kineskog uvoza na tržište Unije i na industriju Unije u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.
(133)
Ta je analiza bila usmjerena na neiskorišteni kapacitet kineskih proizvođača izvoznika, privlačnost tržišta Unije i ponašanje kineskih proizvođača u vezi s određivanjem cijena u Uniji. Naposljetku, u obzir su uzete i antidampinške mjere na uvoz MNG-a iz Indonezije.
(134)
Kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 51., procijenjeni ukupni neiskorišteni kapacitet MNG-a u Kini iznosio je između 600 000 i 900 000 tona u 2012. Ova količina uvelike premašuje ukupnu potrošnju MNG-a u Uniji tijekom istog razdoblja.
(135)
Razumno je očekivati da će se s obzirom na privlačnost tržišta Unije koja je opisana u uvodnim izjavama 59. - 64. barem dio navedenog neiskorištenog kapaciteta vrlo vjerojatno preusmjeriti na tržište Unije u slučaju stavljanja mjera iznad snage.
(136)
Kako je spomenuto u uvodnoj izjavi 50., kineske uvozne cijene bez antidampinških pristojbi oborile bi prodajne cijene Unije za više od 10 % u prosjeku. Bile bi niže i od indonezijskih uvoznih cijena. Na temelju navedenoga zaključeno je da će, ako mjere izostanu, kineski proizvođači izvoznici vjerojatno povećati pritisak na cijene na tržištu Unije i na taj način pogoršati znatnu štetu koju je industrija Unije pretrpjela. U tom pogledu treba podsjetiti da je usporednim antidampinškim ispitnim postupkom utvrđeno da je uvoz iz Indonezije vršio pritisak na cijene na tržištu Unije tako da industrija Unije nije mogla povećati cijene u skladu s povećanjem troškova, već je naprotiv morala smanjiti cijene tijekom razmatranog razdoblja.
(137)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 60., kineske uvozne cijene mogle bi se povećati u slučaju isteka antidampinških mjera. Međutim, ako se uzmu u obzir znatne marže obaranja cijena nakon oduzimanja antidampinških pristojbi, čak i ako se kineske uvozne cijene uistinu povećaju, marža dopušta kineskim izvoznicima da održe razine uvoznih cijena ispod razina cijena industrije Unije, što će im vrlo vjerojatno omogućiti da još više povećaju svoj tržišni udio na tržištu Unije. Ako bi se ovo dogodilo, industrija Unije doživjela bi trenutačan pad prodaje i prodajnih cijena.
(138)
Naposljetku, imajući u vidu usporedni ispitni postupak protiv Indonezije i odgovarajuće mjere protiv uvoza MNG-a iz ove zemlje, očekuje se da će se industrija Unije oporaviti od znatne štete koju je pretrpjela. Ovaj proces oporavka bio bi ugrožen ako bi se uvoz iz Kine nastavio u znatnim količinama i po dampinškim cijenama u slučaju isteka antidampinških mjera.
3. Primjedbe primljene nakon objave
(139)
Nakon objave jedna zainteresirana strana tvrdila je da se zadržavanjem mjera neće poboljšati položaj proizvođača iz Unije zato što će na pogoršavanje njegova položaja uglavnom utjecati čimbenici nepovezani s uvozom MNG-a iz Kine. Ta je strana tvrdila da su među tim čimbenicima posebno bitni utjecaj ulagačke politike industrije Unije na njezinu profitabilnost, povećanje troškova rada i navodno neučinkovita upotreba resursa. Prema njezinim tvrdnjama, pri ocjeni ukupnog položaja industrije Unije nije se dovoljno razmotrio utjecaj tih čimbenika.
(140)
Treba napomenuti da predmetna zainteresirana strana nije dostavila nikakve nove podatke ili dokaze kojima bi potkrijepila svoje tvrdnje.
(141)
U pogledu ulaganja industrije Unije ta strana nije objasnila u kojoj bi mjeri ta ulaganja mogla utjecati na profitabilnost industrije Unije. Kako se navodi u uvodnoj izjavi 124., ulaganja industrije Unije temeljila su se na razumnim poslovnim odlukama i ne mogu se smatrati neopravdanima. Nadalje, troškovi ulaganja amortiziraju se tijekom vremena te zbog toga nisu znatno utjecali na profitabilnost industrije Unije.
(142)
Premda se u pogledu povećanja troškova rada precizni iznosi zbog povjerljivosti ne mogu navesti, ispitnim postupkom pokazalo se da to povećanje nije znatnije utjecalo na ukupne proizvodne troškove.
(143)
U pogledu neučinkovite upotrebe resursa predmetna strana nije odredila vrstu navodnih neučinkovitosti, a ispitnim postupkom nije utvrđena nikakva potencijalna neučinkovitost industrije Unije.
(144)
Na temelju toga te su tvrdnje odbačene.
4. Zaključak
(145)
S obzirom na nalaze ispitnog postupka odnosno neiskorišteni kapacitet, privlačnost tržišta Unije i očekivane razine cijena kineskih uvoznika, smatra se da bi se stavljanjem mjera izvan snage vrlo vjerojatno uzrokovalo ponavljanje štete te daljnje pogoršanje položaja industrije Unije koja trpi štetu zbog vjerojatnog povećanja kineskog uvoza po dampinškim cijenama koje bi oborile prodajne cijene industrije Unije.
G. INTERES UNIJE
(146)
Prema članku 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera protiv Kine bilo protiv interesa Unije kao cjeline. Određivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni različitih interesa koji su uključeni, uključujući interese industrije Unije, uvoznika i korisnika.
(147)
Sve zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti stavove na temelju članka 21. stavka 2. Osnovne uredbe.
(148)
Na temelju navedenoga Komisija je ispitala postoje li, bez obzira na zaključke o vjerojatnosti nastavka dampinga i štete, uvjerljivi razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje mjera nije u interesu Unije.
1. Interes industrije Unije
(149)
Ispitnim je postupkom utvrđeno da je industrija Unije pretrpjela znatnu štetu tijekom ispitnog postupka revizije. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 131., znatnu štetu uzrokovao je dampinški uvoz iz Indonezije. Ispitnim postupkom utvrđeno je i da postoji vjerojatnost ponavljanja znatne štete u slučaju stavljanja mjera protiv kineskog uvoza izvan snage. Točnije, očekivani oporavak industrije Unije od štete koju je pretrpjela zbog uvoza iz Indonezije zahvaljujući antidampinškim mjerama koje su uvedene protiv navedene zemlje vrlo bi vjerojatno bio ugrožen ako bi se nastavio kineski uvoz MNG-a na tržište Unije po dampinškim cijenama.
(150)
Ako se mjere zadrže, očekuje se da će industrija Unije moći ostvariti punu korist od učinaka mjera koje su uvedene u kontekstu usporednog ispitnog postupka u vezi s uvozom MNG-a iz Indonezije, odnosno da će se oporaviti od pretrpljene znatne štete. U budućnosti bi trebala biti u stanju poboljšati profitabilnost.
(151)
Stoga je zaključeno da bi zadržavanje mjera na snazi protiv Kine bilo u interesu industrije Unije.
2. Interes uvoznika/trgovaca
(152)
Nakon objave Obavijesti o pokretanju postupka javilo se četrnaest društava. Međutim, nijedno od tih društava nije uvozilo MNG iz Kine u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.
(153)
Tijekom ispitnog postupka javio se jedan trgovac iz Unije koji se bavi preprodajom MNG-a na tržištu Unije i izvan nje i predstavio se kao korisnik. Ovaj trgovac kupovao je MNG većinom od industrije Unije, no i od uvoznika. Trgovac nije kupovao MNG kineskog podrijetla, već MNG podrijetlom iz Indonezije i trećih zemalja. Djelatnost tog trgovca povezana s MNG-om bila je neznatna u usporedbi s njegovom ukupnom djelatnošću. Na temelju navedenih razloga smatralo se da mjere na snazi koje se odnose na uvoz MNG-a iz Kine nisu imale znatan štetni učinak na položaj tog trgovca.
3. Interes korisnika
(154)
Korisnici uglavnom djeluju u sektoru „hrane i pića” u kojem se MNG upotrebljava u proizvodnji mješavina začina, juha i gotove hrane. MNG se upotrebljava i za primjenu u određenim „neprehrambenim” proizvodima, na primjer za proizvodnju deterdženata.
(155)
Javila su se trideset tri društva kojima su poslani upitnici. Pet društava sudjelovalo je u ispitnom postupku tako da je dostavilo odgovor na upitnik. Od toga su četiri društva djelovala u sektoru hrane i pića, a jedno u neprehrambenom sektoru. Dva društva među društvima koja surađuju, jedno koje je djelovalo u sektoru „hrane i pića”, a drugo u proizvodnji deterdženata, provjereni su na licu mjesta.
(a) Sektor hrane i pića
(156)
Ispitnim je postupkom utvrđeno da je MNG u prosjeku činio oko 5 % ukupnog troška proizvoda s udjelom MNG koji proizvode društva koja surađuju i dostavila su potrebne podatke.
(157)
Od četvero korisnika koji surađuju samo je jedan uvozio MNG iz Kine. To društvo koje surađuje kupovalo je MNG od industrije Unije i uvozilo oko 40 % ukupnih količina kupljenog MNG-a iz Kine. Djelatnost povezana s proizvodima koji sadržavaju MNG činila je oko jedne trećine ukupne djelatnosti ovog društva. Utvrđeno je da je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije društvo bilo profitabilno.
(158)
Ostala tri društva nisu uvozila MNG iz Kine tijekom razdoblja ispitnog postupka. Od navedenih društava dva su obavljala djelatnost povezanu s MNG-om koja je bila relativno neznačajna u usporedbi s ukupnom djelatnošću. Nadalje, na temelju ustupljenih podataka utvrđeno je da su ta dva društva bila profitabilna tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. U pogledu trećeg društva, premda je djelatnost povezana s proizvodima koji sadržavaju MNG predstavljala oko jedne trećine njegove ukupne djelatnosti, tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije društvo je bilo profitabilno.
(b) Neprehrambeni sektor
(159)
Jedno od društava koja surađuju upotrebljavalo je MNG za proizvodnju deterdženata. MNG je činio između 15 % i 20 % troškova proizvodnje ovih proizvoda. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije društvo je kupovalo MNG većinom od industrije Unije. Uvozilo je MNG i iz ostalih trećih zemalja, no ne i iz Kine. Samo manji dio djelatnosti društva odnosio se na proizvode koji sadržavaju MNG u usporedbi s ukupnom djelatnošću koja je uz to ostvarila pozitivne profitne marže u iznosu [5 - 10] % tijekom razdoblja ispitnog postupka.
(160)
Ta zainteresirana strana tvrdila je da će se, s obzirom na to da se regulatornim okvirom EU-a zabranjuje upotreba fosfata i drugih spojeva fosfora (14), MNG vjerojatno upotrebljavati u povećanim količinama kako bi se zamijenili fosfat i drugi spojevi fosfata u proizvodnji deterdženata. Stoga se očekuje znatno povećanje potražnje za MNG-om u Uniji te bi eventualne antidampinške pristojbe imale štetan učinak na razvoj ovog novog tržišta. Točnije, ta strana tvrdila je da će razina antidampinških mjera na uvoz MNG-a iz Kine koja je na snazi onemogućiti ulazak kineskog uvoza na tržište Unije, što će dovesti do rizika od manjka opskrbe u Uniji. Ovo društvo dalje je tvrdilo da će, s obzirom na to da su na snazi i mjere protiv uvoza MNG-a iz Indonezije, nedostajati i alternativnih izvora opskrbe.
(161)
Isti je korisnik tvrdio i da bi s obzirom na očekivano povećanje potrošnje MNG-a industrija Unije profitirala od navedenoga te povećala količine prodaje na tržištu Unije. S druge strane, korisnik je tvrdio da industrija Unije neće imati dovoljne kapacitete za opskrbu povećane potražnje na tržištu Unije.
(162)
Međutim, u ovoj je fazi teško predvidjeti kako će novi pravni okvir utjecati na tržište Unije i hoće li te u kojoj mjeri potaknuti proizvodnju deterdženata koji sadržavaju MNG te na taj način utjecati na potražnju za MNG-om u Uniji. Zainteresirana strana jednako tako nije pružila nikakve dokaze o tome u kojoj bi mjeri antidampinške pristojbe mogle imati štetan učinak. U tom se pogledu napominje da je svrha antidampinške pristojbe ponovna uspostava ravnopravnih uvjeta na tržištu Unije. U ispitnom postupku otkriven je i niz alternativnih izvora opskrbe kao što su Brazil, Vijetnam i Koreja.
(163)
Nakon objave ta je zainteresirana strana ponovila svoju tvrdnju da će potražnja za MNG-om zbog zabrane fosfata znatno porasti, a industrija Unije tu povećanu potražnju u Uniji neće moći zadovoljiti. Međutim, predmetna strana nije dostavila nikakve nove podatke ili dokaze kojima bi potkrijepila svoje tvrdnje, stoga je ta tvrdnja odbačena.
(164)
U pogledu alternativnih izbora opskrbe, tijekom FG 2010./2011. uvoz iz ostalih trećih zemalja imao je znatan tržišni udio i smanjio se isključivo zbog nepoštenih cijena uvoza iz Indonezije. Očekuje se da će se uvođenjem pristojbi protiv uvoza MNG-a iz Indonezije u usporednom ispitnom postupku omogućiti trećim zemljama da vrate izgubljeni tržišni udio u Uniji. U slučaju stavljanja mjera protiv Kine izvan snage očekivani učinak antidampinških pristojbi protiv Indonezije bio bi ugrožen jer bi uvoz iz Kine vjerojatno dolazio na tržište Unije u znatno većim količinama i na razinama dampinških cijena koje bi oborile prodajne cijene industrije Unije na tržištu Unije (kako je utvrđeno u uvodnim izjavama 149. - 151.).
(165)
Nakon objave navedena zainteresirana strana ponovila je svoje tvrdnje da nisu postojali pravi alternativni izvori opskrbe jer proizvođači na tržištima ostalih trećih zemalja pripadaju istoj grupi kao i industrija Unije.
(166)
Kako se navodi u uvodnim izjavama 94. i 95., alternativni izvori opskrbe MNG-om postoje u nekoliko trećih zemalja, primjerice u Brazilu, Republici Koreji ili Vijetnamu. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije tržišni udio uvoza iz trećih zemalja osim Kine ili Indonezije iznosio je tek jednu četvrtinu svoje razine iz FG 2010./2011. Ako se zadrže mjere protiv uvoza iz Kine, nema razloga zašto uvoz iz ostalih trećih zemalja ne bi bar djelomično mogao pokriti potrebe korisnika MNG-a do tržišnog udjela jednakog ili većeg od onoga iz FG 2010./2011. Nadalje, prema podatcima koji su stranama bili dostupni u spisu koji nije povjerljive prirode navedeni alternativni izvori opskrbe pripadaju društvima/grupama društava unutar grupe Ajinomoto ili neovisnim društvima/grupama društava. U svakom slučaju, čak i da navedeni alternativni izvori opskrbe pripadaju grupi Ajinomoto, ne postoje naznake da bi opskrbljivali tržište Unije po nepoštenim uvjetima. Stoga je tu tvrdnju potrebno odbaciti.
(167)
Ista je strana tvrdila i da industrija Unije drži dominantan položaj te da postoji opasnost od nedostatka konkurencije na tržištu Unije. Tvrdila je da bi se zadržavanjem mjera protiv kineskog MNG-a još više učvrstio položaj industrije Unije na tržištu Unije.
(168)
Ispitnim postupkom jasno je utvrđeno da industrija Unije nije u mogućnosti zadržati svoju količinu prodaje u Uniji s obzirom na to da je izgubila tržišni udio, u najvećoj mjeri zbog uvoza iz Indonezije. Nadalje, industrija Unije nije mogla povećati razine cijena u skladu s povećanjem troškova sirovina zbog pritiska na cijene koji je vršio dampinški uvoz iz Indonezije te je stoga pretrpjela znatne gubitke u razdoblju ispitnog postupka revizije. Komisija je naglasila i da postoji konkurencija u vidu uvoza podrijetlom iz niza ostalih trećih zemalja koje imaju koristi od slobodnog pristupa tržištu Unije. Na temelju navedenih razloga nije pruženo dovoljno dokaza za bilo kakav navodni dominantni položaj industrije Unije i taj se argument stoga morao odbaciti.
(169)
Nakon objave navedena zainteresirana strana tvrdila je da nije u interesu Unije da se korisnici u Uniji moraju oslanjati na industriju Unije te da bi morali postojati dostatni alternativni izvori opskrbe. U prilog toj tvrdnji predmetna strana navodi da je potrošnja pala u razdoblju između FG 2010./2011. i FG 2011./2012., što je uglavnom uzrokovano smanjenjem količine proizvodnje industrije Unije.
(170)
Kako se navodi u uvodnoj izjavi 100., proizvodnja se smanjila za 5 % između FG 2010./2011. i FG 2011./2012., dok se potrošnja u istom razdoblju smanjila za 13 % (vidjeti uvodne izjave 76. i 78.). Iskorištenost kapaciteta u FG 2011./2012. bila je 5 % ispod razine u FG 2010./2011., što znači da je u FG 2011./2012. postojao neiskorišteni kapacitet. Stoga se proizvodnja industrije Unije ne može smatrati čimbenikom koji je utjecao na smanjenje potrošnje u FG 2011./2012. U svakom slučaju, kao što se navodi u uvodnoj izjavi 166., u ostalim trećim zemljama postoje alternativni izvori opskrbe. Stoga je tu tvrdnju potrebno odbaciti.
(171)
Na temelju navedenoga, a posebno s obzirom na činjenicu da nije utvrđeno da su mjere protiv Kine imale ikakav znatan štetni učinak na korisnike koji surađuju, Komisija je zaključila da nije vjerojatno da bi zadržavanje mjera imalo znatan utjecaj na gospodarski položaj ovih subjekata.
4. Interes dobavljača
(172)
Javila su se četiri dobavljača sirovina iz Unije te odgovorila na upitnik. Prodaja sirovina industriji Unije predstavlja samo mali dio njihova ukupnog prometa. Od navedenih dobavljača dvoje se nije složilo sa zaključkom tvrdeći da bi nestanak industrije Unije imao znatan učinak na njihovo poslovanje. Ti dobavljači tvrdili su da bi učinak mogućeg prestanka proizvodnje MNG-a u Uniji imao štetan učinak na njihovo cjelokupno poslovanje jer tvornice šećera ne mogu izbjeći proizvodnju određenih količina šećernih sirupa i melase, a industrija Unije glavni je kupac navedenoga. Ako se šećer u tim oblicima ne bi prodao, to bi utjecalo na ukupnu učinkovitost spomenute tvornice.
(173)
Ti argumenti nisu potkrijepljeni dokazima te su stoga odbačeni.
5. Ostali argumenti
(174)
Jedna zainteresirana strana tvrdila je da je učinke mjera koje su na snazi protiv Kine potrebno procijeniti kumulativno s učincima mjera koje su na snazi na uvoz MNG-a iz Indonezije.
(175)
Učinak obiju mjera na korisnike analiziran je u kontekstu dostupnosti alternativnih izvora opskrbe. Analizom je utvrđeno da niz trećih zemalja zapravo ima potencijal za izvoz MNG-a u Uniju. Navedene treće zemlje zaista su bile prisutne na tržištu Unije prije nego što je indonezijski dampinški uvoz ušao u Uniju u većim količinama.
6. Zaključak o interesu Unije
(176)
S obzirom na prethodno navedeno Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi za interes Unije protiv zadržavanja trenutačnih antidampinških mjera protiv Kine.
H. ANTIDAMPINŠKE MJERE
(177)
Sve strane bile su obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera. Nakon te objave dano im je i razdoblje za davanje primjedaba. Podnesci i primjedbe propisno su uzeti u obzir ako je to bilo opravdano.
(178)
Iz prethodno navedenoga slijedi, kako je predviđeno člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, da je potrebno zadržati antidampinške mjere primjenjive na uvoz MNG-a podrijetlom iz Kine, uvedene Uredbom (EZ) br. 1187/2008.
(179)
Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora poslati Komisiji. Zahtjev mora sadržavati sve bitne podatke kojima se dokazuje da promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se primjenjuje na njega. Ako promjena naziva društva ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, u Službenom listu Europske unije objavit će se obavijest o promjeni imena.
(180)
Odbor uspostavljen člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe nije donio mišljenje,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz mononatrijeva glutamata koji je trenutačno razvrstan u oznaku KN ex 2922 42 00 (oznaka TARIC 2922420010) podrijetlom iz Narodne Republike Kine.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe primjenjive na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, proizvoda opisanih u stavku 1. koje su proizvela društva navedena u nastavku iznosi:
Društvo
Stopa antidampinške pristojbe (%)
Dodatna oznaka TARIC
Hebei Meihua MSG Group Co. Ltd, i Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd
33,8
A883
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd
36,5
A884
Sva ostala društva:
39,7
A999
3. Ako nije drukčije navedeno, primjenjuju se važeće odredbe povezane s carinskim pristojbama.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 21. siječnja 2015.