KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1071/2012
af 14. november 2012
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Thailand
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab ("grundforordningen") (1), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Indledning
(1)
Europa-Kommissionen ("Kommissionen") offentliggjorde den 16. februar 2012 en meddelelse ("indledningsmeddelelsen") i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind med oprindelse i Folkerepublikken Kina ("Kina"), Thailand og Indonesien ("de pågældende lande").
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 3. januar 2012 af Defence Committee of Tube or Pipe Cast Fittings, of Malleable Cast Iron of the European Union ("klageren") på vegne af producenter, som tegner sig for over 50 % af Unionens samlede produktion af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind ("deformerbare fittings med gevind"). Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket blev anset for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en undersøgelse.
2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen underrettede officielt klageren, EU-producenterne, de eksporterende producenter, ikke forretningsmæssigt forbundne importører, brugere og repræsentanter for de eksporterende lande om procedurens indledning. Kommissionen underrettede også producenter i Argentina, da Argentina blev anset for et muligt referenceland. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.
(4)
Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(5)
I betragtning af det store antal eksporterende producenter i Kina, EU-producenter og ikke forretningsmæssigt forbundne importører blev det i indledningsmeddelelsen angivet, at man påtænkte at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at gøre det muligt for Kommissionen at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver og i givet fald at udtage en stikprøve, blev alle eksporterende producenter i Kina, EU-producenter og ikke forretningsmæssigt forbundne importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende deformerbare fittings med gevind (jf. definitionen i afsnit B nedenfor) i perioden 1.1.2011 til 31.12.2011. Der blev ikke påtænkt anvendt stikprøver for de eksporterende producenter i de to andre pågældende lande, Thailand og Indonesien.
(6)
For at give de eksporterende producenter i Kina, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de eksporterende producenter i Kina, som den vidste, var berørt af sagen, samt til de kinesiske myndigheder. To virksomheder anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, og fire virksomheder anmodede om individuel behandling i henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 5.
(7)
Kommissionen fremlagde officielt konklusionerne vedrørende markedsøkonomisk behandling for de pågældende eksporterende producenter i Kina, de kinesiske myndigheder og klageren. De fik også mulighed for at tilkendegive deres synspunkter skriftligt.
(8)
Hvad angår EU-producenterne og som uddybet i betragtning 29, indsendte seks EU-producenter de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af oplysningerne fra de samarbejdsvillige EU-producenter udtog Kommissionen en stikprøve bestående af tre EU-producenter på grundlag af deres salgsmængde.
(9)
Som anført i betragtning 31 indsendte 33 ikke forretningsmæssigt forbundne importører de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af oplysningerne fra disse parter udtog Kommissionen en stikprøve bestående af de ni importører med den største importmængde til Unionen og på grundlag af deres geografiske placering i Unionen. Da en af importørerne ikke besvarede spørgeskemaet, bestod den endelige stikprøve af de resterende otte importører.
(10)
Som anført i betragtning 30 indsendte 12 eksporterende producenter i Kina de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af oplysningerne fra disse parter udtog Kommissionen en stikprøve bestående af de tre eksporterende producenter i Kina med den største eksportmængde til Unionen.
(11)
Kommissionen fremsendte spørgeskemaer til de tre EU-producenter i stikprøven, de tre eksporterende producenter fra Kina, som indgik i stikprøven, tre eksporterende producenter fra Thailand, tre eksporterende producenter fra Indonesien, ni ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der indgik i stikprøven, og syv brugere.
(12)
Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra de tre EU-producenter, som indgik i stikprøven, tre eksporterende producenter fra Kina, to eksporterende producenter fra Thailand, en eksporterende producent fra Indonesien og otte ikke forretningsmæssigt forbundne importører. Ingen af brugerne besvarede spørgeskemaet.
(13)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en midlertidig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter
-
ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Spanien
-
Berg Montana Fittings EAD, Montana, Bulgarien
-
Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Østrig
b)
Eksporterende producenter i Kina
-
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County, Hebei, Kina
-
Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, Kina
-
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, Kina
c)
Eksporterende producenter i Thailand
-
Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Thailand
-
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd., Samutsakorn, Thailand
d)
Eksporterende producent i Indonesien
-
PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Indonesien
e)
Ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører
-
Crane Limited, Ipswich, Det Forenede Kongerige
-
GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Tyskland
-
Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Tyskland
-
MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Nederlandene
-
Raccorditalia s.r.l., Brugherio (MB), Italien.
(14)
Da det var nødvendigt at fastsætte en normal værdi for de eksporterende producenter i Kina, der eventuelt ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling, blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomhed med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra Indien som referenceland:
-
Jainson Industries, Jalandhar, Punjab, Indien.
3. Undersøgelsesperioden og den betragtede periode
(15)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1.1.2011 til 31.12.2011 ("undersøgelsesperioden" eller "UP"). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 2008 til udgangen af undersøgelsesperioden ("den betragtede periode").
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(16)
Den pågældende vare er som beskrevet i indledningsmeddelelsen rørfittings af deformerbart støbejern med gevind ("den pågældende vare"), som for øjeblikket tariferes under KN-kode 7307 19 10.
(17)
De vigtigste råvarer er metalskrot, koks/elektricitet, sand (til støbning) og zink (til galvanisering). Det første trin i produktionsprocessen er smeltning af metalskrot i kuppelovne. Derefter følger formningsprocessen og støbningen af forskellige former, som derefter adskilles i enkelte stykker. Varerne skal igennem en langvarig udglødningsproces for at sikre, at de er tilstrækkeligt deformerbare til anvendelser, hvor f.eks. stød- og vibrationsbestandighed er nødvendige, og for at kunne modstå hurtige temperaturskift. Derefter kan fittings om nødvendigt galvaniseres. Herefter påføres varerne gevind.
(18)
Deformerbare fittings med gevind anvendes til at forbinde to eller flere rør, forbinde et rør til et apparat, ændre retning på en væskestrømning eller lukke et rør. Deformerbare fittings med gevind anvendes hovedsagelig i gas-, vand- og varmesystemer i huse og kontorbygninger. De anvendes også i rørsystemer på olieraffinaderier. Deformerbare fittings findes i mange udformninger, og de mest almindelige er 90 graders albuer, t-formede fittings, samleled, krydsled og muffeled. De produceres både i sort (ikke galvaniseret) og i galvaniseret form.
2. Samme vare
(19)
Det blev konstateret, at den pågældende vare og den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina, Thailand og Indonesien og på hjemmemarkedet i Indien, der blev valgt som referenceland, samt den vare, der fremstilles og sælges i EU af EU-erhvervsgrenen, havde de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber. Det konkluderes derfor foreløbigt, at disse varer er identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4, ("samme vare").
(20)
Der blev fremsat en række påstande vedrørende varedækningen, som hovedsagelig kom fra importører, men også fra myndighederne i en medlemsstat. Disse påstande er behandlet enkeltvis nedenfor.
(21)
En importør påstod, at "elektrogalvaniserede fittings" burde udelukkes fra definitionen af deformerbare fittings med gevind. Det påstås, at produktionen af elektrogalvaniserede fittings forudsætter flere produktionstrin efter gevindskæringen såsom vask og en supplerende elektrisk galvanisering. Dette fører utvivlsomt til en række kvalitetsforbedringer og fordele i forhold til almindelige fittings. Det står dog klart, at elektrogalvaniserede fittings og almindelige fittings er fuldt udskiftelige og derfor har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber. De anses derfor for at være den pågældende vare.
(22)
Den samme importør importerer samlinger af kompressionsfittings, som derefter sættes sammen med andre dele i færdige kompressionsfittings. Spørgsmålet var, om samlinger af kompressionsfittings hører under definitionen af den pågældende vare. Selv om disse samlinger ligner en fitting og har gevind, kan de dog ikke anvendes direkte til at samle rør - de skal samles, før hele samlingen kan påføres rørene. Selv om de er dyrere, er de udskiftelige med andre gevindskårne fittings, idet de også kan anvendes til at forbinde rør, dog overvejende til reparationer og ikke i nye installationer. Det konkluderes derfor foreløbigt, at kompressionsfittings og samlinger heraf falder under definitionen af den pågældende vare.
(23)
Visse parter påstod, at deformerbare fittings, som produceres og sælges af EU-producenterne, ikke kunne betragtes som sammenlignelige med de varer, der producers og eksporteres til Unionen af de pågældende eksportlande, idet kvaliteten af det materiale, der anvendes til EU-varerne, generelt er deformerbart støbejern med hvid kerne, mens kvaliteten af det materiale, der anvendes til de varer, der eksporteres, er deformerbart støbejern med sort kerne.
(24)
Som det allerede konkluderes i Rådets forordning (EF) nr. 1784/2000 (3) vedrørende den samme vare, har undersøgelsen foreløbig vist, at der ikke er forskel i markedsopfattelsen af fittings med hvid kerne og fittings med sort kerne, da de i alle andre henseender end kulstofindholdet har næsten identiske egenskaber og samme anvendelsesformål og dermed er udskiftelige. Dette bekræftes ved det forhold, at de importører/forhandlere, der køber både deformerbare fittings med sort kerne fra de pågældende lande og deformerbare fittings med hvid kerne fra EU-erhvervsgrenen, sælger dem til brugere uden at skelne mellem de to kvaliteter af materiale. For så vidt angår brugerne af den undersøgte vare, har undersøgelsen bekræftet, at de ikke i væsentlig grad skelner mellem fittings med sort kerne og fittings med hvid kerne.
(25)
Dette fastslås også ved det forhold, at både fittings med hvid kerne og med sort kerne indgår i den europæiske standard EN 10242 og i den internationale standard ISO 49, som fastlægger kravene til udformning af deformerbare fittings og deres ydeevne. Hvad angår kvaliteten af det anvendte materiale, kan både hvid kerne og sort kerne anvendes.
(26)
Ud fra ovenstående konkluderes det foreløbig, at deformerbare fittings med hvid kerne, som produceres og sælges af en del af EU-producenterne, bør betragtes som samme vare som de deformerbare fittings med sort kerne, der produceres og eksporteres til Unionen af de pågældende eksportlande.
(27)
En importør importerer begrænsede mængder af ufærdige fittings uden gevind. Importøren foretager selv gevindskæringen efterfølgende. Da de importerede varer ikke har gevind, betragtes de ikke som den pågældende vare.
(28)
Myndighederne i en af medlemsstaterne påpegede, at udtrykket "deformerbart" i henhold til de forklarende bemærkninger til den kombinerede nomenklatur (4) omfatter kuglegrafitstøbejern (identisk med duktilt støbejern). Selv om ingen af de interesserede parter opgav salg af fittings med gevind af duktilt støbejern i UP, er der bevis for, at dette er muligt. Da disse fittings har de samme grundlæggende fysiske egenskaber som de deformerbare fittings med gevind, der er blevet undersøgt, skønnes det hensigtsmæssigt at præcisere, at varer af duktilt støbejern falder under anvendelsesområdet for denne procedure og for foranstaltningerne.
C. STIKPRØVEUDTAGNING
1. Stikprøveudtagning af EU-producenter
(29)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17 udtog Kommissionen en stikprøve ud fra den største repræsentative salgsmængde af deformerbare fittings med gevind til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Den udtagne stikprøve består af tre producenter - ud af de seks kendte producenter af den samme vare - der indgår i to virksomhedsgrupper, som tegner sig for 81 % af salget af deformerbare fittings med gevind til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen I henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev samtlige EU-producenter og klageren hørt, og alle interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til den foreslåede stikprøve. Der blev ikke modtaget bemærkninger til stikprøvens sammensætning.
2. Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina
(30)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17 udtog Kommissionen en stikprøve ud fra den største repræsentative eksportmængde, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Tolv eksporterende producenter, der tegner sig for 51 % af den kinesiske eksport til Unionen i UP, indsendte stikprøveoplysninger, jf. bilag A til indledningsmeddelelsen. Stikprøven bestod af tre virksomheder, der tegner sig for 88 % af eksportmængden fra de samarbejdsvillige parter fra Kina til Unionen. I henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle de pågældende eksporterende producenter og de kinesiske myndigheder hørt. Der blev ikke modtaget bemærkninger til stikprøvens sammensætning.
3. Stikprøveudtagning af ikke forretningsmæssigt forbundne importører
(31)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17 udtog Kommissionen ud fra den største repræsentative importmængde til Unionen og virksomhedernes geografiske placering en stikprøve, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. I alt 33 ikke forretningsmæssigt forbundne importører indsendte stikprøveoplysningerne, jf. bilag B til indledningsmeddelelsen. Den oprindelige stikprøve bestod af 6 importører fra fem medlemsstater, som tegner sig for 59 % af de samarbejdsvillige importørers import af deformerbare fittings med gevind til Unionen. I henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle importører hørt. Som følge af en række bemærkninger blev endnu tre virksomheder udtaget til stikprøven, hvilket resulterede i en endelig stikprøve på ni importører fra seks medlemsstater, som tegner sig for 67 % af de samarbejdsvillige importørers import af deformerbare fittings med gevind til Unionen. Der blev ikke modtaget yderligere bemærkninger til den nye stikprøve. Da en af importørerne ikke indsendte en spørgeskemabesvarelse, bestod den endelige stikprøve af de resterende otte importører.
D. DUMPING
1. Folkerepublikken Kina
1.1. Markedsøkonomisk behandling
(32)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), fastsættes den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1-6, for de producenter, der opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
(33)
Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
1.
Virksomhedernes beslutninger skal træffes som reaktion på markedssignaler uden nogen væsentlig statslig indgriben, og udgifterne skal afspejle markedsværdierne.
2.
Virksomhederne skal benytte ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring og anvendes til alle formål.
3.
Der er ikke nogen væsentlige fordrejninger, der er overført fra det tidligere ikkemarkedsøkonomiske system.
4.
Retlig sikkerhed og stabilitet sikres ved love om konkurs og ejerforhold.
5.
Valutaomregninger finder sted til markedskurs.
(34)
To eksporterende producenter anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og udfyldte rettidigt den pågældende ansøgningsformular.
(35)
Kommissionen indhentede alle de oplysninger, som den fandt nødvendige, og efterprøvede oplysningerne i ansøgningen om markedsøkonomisk behandling hos de pågældende virksomheder.
(36)
Efterprøvningen fastslog, at ingen af de to eksporterende producenter, der anmodede om markedsøkonomisk behandling, opfyldte kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
(37)
De reviderede regnskaber fra de to eksporterende producenter opfyldte heller ikke de internationale regnskabsstandarder, og de reviderede regnskaber hos den ene eksportør var endog ufuldstændige, idet de ikke omfattede en likviditetsopgørelse. Det er derfor indlysende, at de ikke opfyldte kriterium 2.
(38)
En eksportør kunne ikke bevise, at den kapital, der blev distribueret i forbindelse med virksomhedens privatisering var blevet korrekt evalueret, mens den anden eksportør modtog statsydelser overvejende i form af en skattemæssig særbehandling. De opfyldte derfor ikke kriterium 3.
(39)
En virksomhed, der anmodede om markedsøkonomisk behandling, fremsatte bemærkninger til fremlæggelsen af resultaterne. Den anfægtede ingen af kendsgerningerne i fremlæggelsen, men rejste tre store spørgsmål i sine bemærkninger.
(40)
Indledningsvis blev det påstået, at afgørelsen om markedsøkonomisk behandling var ulovlig, da den blev truffet næsten to måneder efter den lovbestemte frist. Det skal hertil bemærkes, at denne forsinkelse hovedsagelig skyldtes, at efterprøvningen med henblik på markedsøkonomisk behandling ikke kunne finde sted tidligere, da de kinesiske eksportører ikke havde tid på det tidspunkt. Det skal understreges, at tidspunktet for afgørelsen ikke havde nogen indflydelse på udfaldet.
(41)
Dernæst blev det påstået, at de reviderede regnskabers manglende overholdelse af kriteriet udelukkende skyldtes formelle fejl. Dernæst blev det påstået, at en regnskabspraksis, der ikke fuldt ud opfylder de formelle krav i IAS ikke udgør et brud på kriterium 2 om markedsøkonomisk behandling, så længe denne praksis ikke har påvirket virksomhedens finansielle resultater. Det skal i den forbindelse bemærkes, at kriterium 2 ikke omtaler virksomhedens finansielle resultater. Påstanden er derfor ubegrundet. Det relevante kriterium "regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring" er ganske vist et formelt kriterium. Det skal ikke desto mindre bemærkes, at samtlige brud var af væsentligt omfang, enten på grund af beløbenes størrelse eller omfanget af bruddet (f.eks. at den obligatoriske analyse ganske enkelt ikke var blevet gennemført).
(42)
Endelig blev det påstået, at de fordele i form af skattemæssig særbehandling, som virksomheden havde modtaget, ikke tidligere var blevet lagt til grund for et afslag på markedsøkonomisk behandling. Det skal i den forbindelse bemærkes, at alle sager behandles ud fra de foreliggende oplysninger. Under kriterium 3 for markedsøkonomisk behandling vurderes det, om de kinesiske eksportører er underlagt væsentlige fordrejninger overført fra det tidligere ikkemarkedsøkonomiske system. Det er tilfældet i denne sag, hvad angår statsydelser, som overvejende tog form af skattemæssig særbehandling. De generelle bemærkninger, som den kinesiske eksportør fremsatte, er derfor ikke tilstrækkeligt begrundede.
(43)
Det konkluderes således, at det ikke er godtgjort, om de to eksporterende producenter opfyldte kriterium 2 og 3. Disse to virksomheder kan derfor ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling.
1.2. Individuel behandling
(44)
Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsætter der i givet fald en landsdækkende told for lande, der er omfattet af den pågældende artikel, undtagen når virksomhederne har bevist, at de opfylder alle kriterier i grundforordningens artikel 9, stk. 5.
(45)
Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
1.
Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede virksomheder eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste.
2.
Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit.
3.
Størstedelen af aktierne tilhører private. Statslige tjenestemænd i bestyrelsen eller i ledende stillinger skal være i mindretal, eller det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkeligt uafhængig af statslig indgriben.
4.
Valutaomregninger foretages til markedskursen.
5.
Statens indgriben er ikke af en sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(46)
De eksporterende producenter, som ikke opfyldte kriterierne for markedsøkonomisk behandling, og den tredje producent i stikprøven anmodede alle om individuel behandling. Ud fra de foreliggende oplysninger blev det foreløbig fastslået, at alle eksporterende producenter i stikprøven opfyldte kravene i grundforordningens artikel 9, stk. 5, og derfor kan indrømmes individuel behandling.
1.3. Referenceland
(47)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for de eksporterende producenter, der ikke er indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af prisen eller en beregnet værdi i et tredjeland med markedsøkonomi ("referenceland").
(48)
I indledningsmeddelelsen tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte at benytte Argentina som egnet referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina, og opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil.
(49)
En række eksportører og importører har fremsat bemærkninger til valget af referenceland, idet Argentina angiveligt ikke skulle være et egnet referenceland, hvilket hovedsagelig skyldes den begrænsede konkurrence på hjemmemarkedet og det deraf følgende høje prisniveau på det argentinske hjemmemarked. Der er ganske rigtigt indikationer af, at det argentinske marked i høj grad er delt mellem tre hjemlige producenter. Iflg. de argentinske statistikker er importen til det argentinske marked ubetydeligt, idet de traditionelt største udenlandske leverandører Brasilien og Kina er pålagt høj antidumpingtold.
(50)
De samme eksportører og importører foreslog Thailand, Indien og Indonesien som mere egnede referencelande. I betragtning af bemærkningerne fra de interesserede parter søgte Kommissionen samarbejde fra argentinske og indiske producenter, og i sidste ende accepterede en argentinsk og en indisk producent at samarbejde.
(51)
En analyse af disse besvarelser viste, at de hjemmemarkedspriser, som den eneste samarbejdsvillige argentinske producent havde angivet, ganske rigtigt var høje og lå væsentlig over salgspriserne hos EU-producenterne i stikprøven og deres ikke-skadevoldende pris.
(52)
På den anden side viste det sig, at det indiske marked er meget konkurrencepræget med ca. 300 producenter. De hjemmemarkedspriser, som den samarbejdsvillige indiske eksportør angav, kan følgelig betragtes som rimelige.
(53)
Thailand og Indonesien var involveret i den samme undersøgelse, men der er kun et begrænset antal producenter i disse to lande, hvilket gør deres hjemmemarkeder mindre konkurrencedygtige i forhold til Indien. Kommissionen konkluderede derfor foreløbigt, at Indien er et hensigtsmæssigt referenceland i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
1.4. Normal værdi
(54)
Da ingen af de kinesiske eksportører i stikprøven blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2,stk. 7, litra a), beregnet ved at anvende Indien som referenceland med markedsøkonomi.
(55)
Det blev først konkluderet for hver af de pågældende eksporterende producenter, om referencelandsproducentens samlede hjemmemarkedssalg af deformerbare fittings med gevind var repræsentativt, dvs., om den samlede mængde af dette salg udgjorde mindst 5 % af hver eksporterende producents samlede mængde af salg af den pågældende vare til eksport til Unionen. Dette var tilfældet for to af de tre eksporterende producenter i stikprøven.
(56)
De varetyper, som solgtes på hjemmemarkedet af de virksomheder, hvor referencelandets producent havde et samlet repræsentativt hjemmemarkedssalg, som var identisk eller direkte sammenligneligt med de typer, der solgtes med henblik på eksport til EU, blev efterfølgende identificeret.
(57)
For hver type, som producenten i referencelandet solgte på sit hjemmemarked, og som fandtes at være direkte sammenlignelig med den type deformerbare fittings med gevind, der solgtes med henblik på eksport til Unionen af de eksporterende producenter, blev det undersøgt, om hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt. Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for at være tilstrækkeligt repræsentativt, når salget af den pågældende varetype på hjemmemarkedet til uafhængige kunder i UP udgjorde mindst 5 % af den eksporterende producents samlede salg ved eksport til Unionen af en sammenlignelig varetype.
(58)
For producenten i referencelandet undersøgte Kommissionen dernæst, om hver type af samme vare, som blev solgt på hjemmemarkedet i repræsentative mængder, kunne anses for at være solgt i normal handel. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af fortjenstgivende salg for hver varetype til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i UP.
(59)
I tilfælde, hvor salgsmængden af en varetype, der blev solgt til en nettosalgspris svarende til eller højere end de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde over 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, og hvor den vejede gennemsnitlige salgspris for den pågældende type var lig med eller højere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi fastsat på grundlag af den faktiske pris på hjemmemarkedet. Denne pris blev beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alt hjemmemarkedssalg af den pågældende type i UP.
(60)
I tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde 80 % eller mindre af den samlede salgsmængde af den pågældende type, eller hvor den vejede gennemsnitspris på den pågældende type lå under produktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet beregnet som et vejet gennemsnit af det fortjenstgivende salg af udelukkende den varetype.
(61)
Såfremt alle varetyper blev solgt med tab, var det opfattelsen, at salget ikke havde fundet sted i normal handel.
(62)
For varetyper, der ikke blev solgt i normal handel, og varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, blev der anvendt en beregnet normal værdi.
(63)
For at beregne den normale værdi blev det vejede gennemsnit af den eneste samarbejdsvillige referencelandsproducents salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger ("SA&G") og den vejede gennemsnitlige fortjeneste ved salg af samme vare på hjemmemarkedet i normal handel i undersøgelsesperioden lagt til producentens egne gennemsnitlige produktionsomkostninger i undersøgelsesperioden. For varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, blev den vejede gennemsnitlige fortjeneste og SA&G-omkostningerne i normal handel af dette ikke repræsentative salg anvendt til beregningen af den normale værdi. Produktionsomkostningerne og SA&G-omkostningerne blev om nødvendigt justeret, før de blev benyttet til at beregne den normale værdi og til at fastslå, om salget havde fundet sted i normal handel.
1.5. Eksportpris
(64)
Da producenterne i stikprøven blev indrømmet individuel behandling, og da deres salg af den pågældende vare med henblik på eksport til Unionen fandt sted direkte til uafhængige kunder i Unionen, fastsattes eksportprisen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, dvs. på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales.
1.6. Sammenligning
(65)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik.
(66)
For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.
(67)
Der blev foretaget passende justeringer vedrørende fysiske egenskaber, indirekte skatter, transport-, forsikrings-, håndterings- og lastningsomkostninger og dermed forbundne omkostninger, emballerings- og kreditomkostninger, provisioner og bankgebyrer, i alle tilfælde hvor dette blev anset for at være berettiget, korrekt og kunne dokumenteres.
1.7. Dumpingmargener
(68)
For de virksomheder, der indgik i stikprøven, blev den vejede gennemsnitlige normale værdi af hver type af den samme vare, som blev beregnet for referencelandet, sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.
(69)
På dette grundlag udgør de midlertidige vejede gennemsnitlige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:
Virksomhed
Dumpingmargen
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
(70)
Den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, blev beregnet i henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 9, stk. 6. Denne margen blev beregnet på grundlag af de margener, der var opstillet for de eksporterende producenter i stikprøven.
(71)
På dette grundlag blev den beregnede dumpingmargen for de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, midlertidigt fastsat til 42,3 %.
(72)
For alle de andre eksporterende producenter i Kina blev dumpingmargenerne beregnet på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Til dette formål blev samarbejdsgraden først fastlagt ved at sammenligne mængden af eksport til Unionen, som de samarbejdsvillige eksporterende producenter havde angivet, med de tilsvarende importstatistikker fra Eurostat.
(73)
Da samarbejdet udgjorde over 50 % af den samlede kinesiske eksport til Unionen, og da erhvervsgrenen kan betragtes som opsplittet på grund af det store antal eksporterende producenter i Kina, kan samarbejdsgraden betragtes som høj. Da der ikke var grund til at tro, at de eksporterende producenter bevidst undlod at samarbejde, blev restdumpingtolden fastsat til niveauet for den virksomhed i stikprøven, som havde den højeste dumpingmargen. Dette blev fundet hensigtsmæssigt, da der ikke var indikationer for, at de virksomheder, der ikke samarbejdede, foretog dumping på et lavere niveau, og for at sikre foranstaltningernes effektivitet.
(74)
På dette grundlag udgør de midlertidige vejede gennemsnitlige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:
Virksomhed
Dumpingmargen
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
42,3 %
Alle andre virksomheder
67,8 %
2. Thailand og Indonesien
2.1. Normal værdi
(75)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, fastslog Kommissionen først for hver af de samarbejdsvillige eksporterende producenter, om dennes samlede salg af den samme vare på hjemmemarkedet var repræsentativt, dvs. om den samlede mængde af dette salg udgjorde mindst 5 % af producentens samlede eksportsalg af den pågældende vare til Unionen. Det fremgik af undersøgelsen, at salget af den samme vare på hjemmemarkedet var repræsentativt for alle samarbejdsvillige eksporterende producenter i Thailand og Indonesien.
(76)
Kommissionen identificerede efterfølgende de varetyper, som virksomheder med et samlet repræsentativt hjemmemarkedssalg solgte på hjemmemarkedet, og som var identiske eller næsten identiske med de typer, der solgtes med henblik på eksport til Unionen.
(77)
For hver type af samme vare, der solgtes af de eksporterende producenter på hjemmemarkedet, og som blev anset for at være sammenlignelig med den type af den pågældende vare, der solgtes med henblik på eksport til Unionen, blev det fastsat, hvorvidt hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for at være tilstrækkeligt repræsentativt, når salget af den pågældende varetype på hjemmemarkedet til uafhængige kunder i UP udgjorde mindst 5 % af det samlede salg ved eksport til Unionen af en sammenlignelig varetype.
(78)
Kommissionen undersøgte herefter, om hver type af den samme vare, der blev solgt på hjemmemarkedet i repræsentative mængder, kunne anses for at være solgt i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af fortjenstgivende salg for hver varetype til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden.
(79)
Når den mængde af en varetype, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mindst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og hvor den vejede gennemsnitssalgspris svarede til eller lå over enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi for hver varetype beregnet som det vejede gennemsnit af priserne for alt salg på hjemmemarkedet af den pågældende varetype.
(80)
I de tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, eller hvor den vejede gennemsnitspris for den varetype lå under enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, der blev beregnet som det vejede gennemsnit af alene det fortjenstgivende hjemmemarkedssalg for denne varetype.
(81)
Såfremt alle varetyper blev solgt med tab, var det opfattelsen, at salget ikke havde fundet sted i normal handel.
(82)
For varetyper, der ikke blev solgt i normal handel, og varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, blev der anvendt en beregnet normal værdi.
(83)
For at beregne den normale værdi blev det vejede gennemsnit af de pågældende samarbejdsvillige eksporterende producenters salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger ("SA&G") og den vejede gennemsnitlige fortjeneste ved salg af samme vare på hjemmemarkedet i normal handel i undersøgelsesperioden lagt til producentens egne gennemsnitlige produktionsomkostninger i undersøgelsesperioden. For varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, blev den vejede gennemsnitlige fortjeneste og SA&G-omkostningerne i normal handel af dette ikke repræsentative salg anvendt til beregningen af den normale værdi.
2.2. Eksportpris
(84)
Da de samarbejdsvillige thailandske og indonesiske eksportørers samlede eksportsalg af den pågældende vare fandt sted direkte til uafhængige kunder i Unionen, fastsattes eksportprisen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, dvs. på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales.
2.3. Sammenligning
(85)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik.
(86)
For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.
(87)
Der blev foretaget passende justeringer vedrørende handelsled, transport-, forsikrings-, håndterings- og lastningsomkostninger og dermed forbundne omkostninger, emballerings- og kreditomkostninger, provisioner og bankgebyrer, i alle tilfælde, hvor dette blev anset for at være berettiget, korrekt og kunne dokumenteres.
2.4. Dumpingmargener
a) Thailand
(88)
For de to samarbejdsvillige virksomheder i Thailand blev den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af den samme vare sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.
(89)
Da samarbejdsgraden blev betragtet som høj (eksportmængden fra de to samarbejdsvillige thailandske virksomheder udgjorde mere end 80 % af den samlede thailandske eksport til Unionen i UP), blev dumpingmargenen for alle andre eksporterende producenter fra Thailand fastsat til niveauet for den højeste dumpingmargen hos de to samarbejdsvillige virksomheder.
(90)
På dette grundlag udgør de midlertidige vejede gennemsnitlige dumpingmargener for de thailandske virksomheder følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:
Virksomhed
Dumpingmargen
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd.
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd.
50,7 %
Alle andre virksomheder
50,7 %
b) Indonesien
(91)
For den eneste samarbejdsvillige virksomhed blev den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af den samme vare sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.
(92)
Da samarbejdsgraden blev betragtet som høj (eksportmængden fra den eneste samarbejdsvillige indonesiske virksomhed udgjorde mere end 80 % af den samlede indonesiske eksport til Unionen i UP), blev dumpingmargenen for alle andre eksporterende producenter fra Indonesien fastsat til det samme niveau som for den samarbejdsvillige virksomhed.
(93)
På dette grundlag udgør de midlertidige vejede gennemsnitlige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:
Virksomhed
Dumpingmargen
PT. Tri Sinar Purnama
11,0 %
Alle andre virksomheder
11,0 %
E. SKADE
1. EU-produktionen
(94)
I undersøgelsesperioden blev den samme vare fremstillet af 6 producenter i Unionen. To grupper af EU-producenter bestående af tre EU-producenter blev udtaget til at indgå i stikprøven, jf. betragtning 29, og de tegnede sig for over 81 % af den samlede EU-produktion af samme vare.
2. Definition af EU-erhvervsgrenen
(95)
De 6 eksisterende EU-producenter, som fremstillede samme vare i UP, anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Unionen ("EU-erhvervsgrenen"), jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
3. EU-forbruget
(96)
EU-forbruget blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet og importmængden fra Eurostat, justeret efter resultaterne af undersøgelsen.
(97)
EU-forbruget faldt markant med 21 % mellem 2008 og 2009, hvorefter det steg med 12 procentpoint til et niveau, der lå 9 % under forbruget i begyndelsen af den betragtede periode.
EU-forbrug (ton)
2008
2009
2010
UP
EU-forbruget
72 231
57 398
59 190
65 460
Indeks
100
79
82
91
Kilde:
Oplysninger i klagen, Eurostat og spørgeskemabesvarelser
4. Import fra de pågældende lande
4.1. Kumulativ vurdering af virkningerne af importen fra de pågældende lande
(98)
Kommissionen undersøgte, om importen af deformerbare fittings med gevind med oprindelse i de pågældende lande skulle vurderes kumulativt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 4.
(99)
Den dumpingmargen, der var fastsat i forhold til importen fra hvert af de pågældende lande, lå over bagateltærskelen, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 3, (jf. betragtning 74, 90 og 93).
(100)
Hvad angår mængden af dumpingimport fra Indonesien, blev det konstateret, at den kun udgjorde ca. 2,5 % af den samlede import af samme vare til Unionen i UP. Den kan derfor ikke betragtes som en årsag til den væsentlige skade, som påførtes EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 3, eller bestemmelser i WTO's antidumpingaftale (5).
(101)
Samtidig fastslog undersøgelsen på det indledende stadium, at hovedparten af importen fra Indonesien meget vel kan være blevet angivet under en anden KN-kode, nemlig 7307 99 10 i stedet for 7307 19 10, som normalt anvendes til rørfittings af deformerbart støbejern med gevind. Totaliteten eller i hvert fald en stor del af denne måske ukorrekt angivne import er dog allerede omfattet af de 2,5 %, der er nævnt i foregående betragtning.
(102)
I lyset af ovenstående konkluderes det foreløbig, at denne import ikke skal kumuleres med importen fra Thailand og Kina.
(103)
Hvad angår mængden af dumpingimport fra Thailand og Kina, kan den ikke betragtes som ubetydelig, idet markedsandelen udgjorde hhv. 5,4 og 47,3 % i UP.
(104)
Det blev anset for hensigtsmæssigt at foretage en kumulativ vurdering på baggrund af de sammenlignelige konkurrencevilkår mellem de importerede varer fra disse to lande og den samme vare, som fremstilles i Unionen, dvs. gennem de samme salgskanaler og til samme kategori af kunder. Det fremgik ganske rigtigt af undersøgelsen, at de importerede varer fra Kina og Thailand blev solgt via de samme distributører.
(105)
Ud fra ovenstående konkluderedes det foreløbigt, at alle kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, er opfyldt. Importen fra Thailand og Kina blev derfor undersøgt kumulativt. Importen omtales i det følgende som "importen fra de to pågældende lande".
4.2. Mængde og markedsandel for importen fra de to pågældende lande
(106)
Mængden af import af den pågældende vare fra de to pågældende lande til EU- markedet er steget med 15 % i den betragtede periode. Mens importen oprindeligt faldt med 16 % mellem 2008 og 2009 efter et fald i forbruget, jf. betragtning 97, steg den herefter markant med 31 procentpoint indtil UP.
Importmængde til Unionen (ton)
2008
2009
2010
UP
Kina
26 188
22 413
22 065
30 786
Indeks
100
86
84
118
Thailand
3 723
2 681
3 331
3 485
Indeks
100
72
89
94
De to pågældende lande
29 911
25 094
25 396
34 271
Indeks
100
84
85
115
Kilde:
Eurostat og resultaterne af undersøgelsen
(107)
Markedsandelen for dumpingimporten fra de to pågældende lande steg med 11 procentpoint fra 41,7 % til 52,7 % i den betragtede periode. Væksten i markedsandelen fandt hovedsagelig sted mellem 2010 og UP i en periode, hvor efterspørgslen var på vej op igen.
Markedsandele på EU-markedet
2008
2009
2010
UP
Kina
36,5 %
39,3 %
37,7 %
47,3 %
Indeks
100
108
103
129
Thailand
5,2 %
4,7 %
5,7 %
5,4 %
Indeks
100
91
110
103
De to pågældende lande
41,7 %
44,0 %
43,4 %
52,7 %
Indeks
100
106
104
126
Kilde:
Oplysninger i klagen, Eurostat og spørgeskemabesvarelser
4.3. Priser på importen fra de to pågældende lande og prisunderbud
a) Prisudvikling
(108)
Nedenstående tabel viser gennemsnitsprisen for dumpingimporten fra de to pågældende lande ved Unionens grænse, ufortoldet, som oplyst af Eurostat. I den betragtede periode steg gennemsnitsprisen for importen fra de to pågældende lande konstant med i alt 14 %.
Importpriser (EUR/ton)
2008
2009
2010
UP
Kina
1 428
1 557
1 631
1 676
Indeks
100
109
114
117
Thailand
2 126
2 208
2 036
2 148
Indeks
100
104
96
101
De to pågældende lande
1 515
1 626
1 679
1 721
Indeks
100
107
111
114
Kilde:
Eurostat
b) Prisunderbud
(109)
Der blev foretaget en prissammenligning, type for type, af de eksporterende producenters og de stikprøveudvalgte EU-producenters salgspriser i Unionen. Til dette formål blev de stikprøveudvalgte EU-producenters priser ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder sammenlignet med priserne hos de stikprøveudvalgte eksporterende producenter i de to pågældende lande. Der blev foretaget justeringer, hvor dette var nødvendigt, for at tage hensyn til forskelle i handelsled (navnlig OEM-salg) og omkostninger efter import.
(110)
Sammenligningen viste, at importen af de pågældende varer fra Thailand og Kina i undersøgelsesperioden blev solgt i Unionen til priser, som underbød EU-erhvervsgrenens priser med 25-55 %, udtrykt som en procentdel heraf.
5. EU-erhvervsgrenens situation
(111)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske faktorer, der kunne have indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den pågældende periode. Nedennævnte tal vedrører alle EU-producenter, for så vidt angår produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salg og markedsandele, samt EU-producenterne i stikprøven, for så vidt angår alle de resterende indikatorer. For så vidt angår de indikatorer, der tager udgangspunkt i de stikprøveudvalgte producenter, og i betragtning af at stikprøven kun bestod af to grupper af producenter, kunne de faktiske aggregerede data af fortrolighedshensyn ikke fremlægges i nedenstående tabeller; i stedet fremlægges kun indeksene for at vise tendensen i disse indikatorer.
5.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(112)
Produktionsmængderne i Unionen faldt mellem 2008 og 2009 med 39 % og faldt efterfølgende en anelse fra det allerede lave niveau til trods for en stigning på 12 procentpoint i forbruget i de efterfølgende år, jf. betragtning 97.
EU-produktionsmængde (ton)
Alle producenter
2008
2009
2010
UP
EU-forbruget
55 726
33 780
32 303
32 646
Indeks
100
61
58
59
Kilde:
Oplysninger i klagen og spørgeskemabesvarelser
(113)
EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet faldt med 21 % i den betragtede periode, navnlig mellem 2008 og 2009. Faldet i produktionskapaciteten skyldes især, at tre EU-producenter indstillede produktionen i den betragtede periode.
EU-produktionskapacitet (ton)
Alle producenter
2008
2009
2010
UP
Produktions-kapacitet
90 400
75 440
71 440
71 440
Indeks
100
83
79
79
Kilde:
Oplysninger i klagen og spørgeskemabesvarelser
(114)
Til trods for et fald i produktionskapacitet faldt kapacitetsudnyttelsen i EU-erhvervsgrenen med 26 %, især mellem 2008 og 2009.
Udnyttelse af EU-produktionskapaciteten
Alle producenter
2008
2009
2010
UP
Produktionskapa-citetsudnyttelse
62 %
45 %
45 %
46 %
Indeks
100
73
73
74
Kilde:
Oplysninger i klagen og spørgeskemabesvarelser
5.2. Lagerbeholdninger
(115)
Lagerbeholdningerne faldt med 23 % i den betragtede periode i tråd med EU-erhvervsgrenens faldende salgs- og produktionsmængder.
Lagerbeholdninger (ton)
Stikprøven
2008
2009
2010
UP
Indeks
100
91
75
77
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven
5.3. Salgsmængde og markedsandel
(116)
EU-producenternes salgsmængde på EU-markedet faldt markant med 25 % mellem 2008 og 2009 på grund af den faldende efterspørgsel. Efter 2009 steg efterspørgslen dog markant igen i Unionen, jf. betragtning 97, men EU-erhvervsgrenens salg stagnerede på det lave niveau fra 2009 indtil udgangen af den betragtede periode.
EU-salgsmængde (ton)
Alle producenter
2008
2009
2010
UP
EU-salget
34 210
25 702
26 717
25 333
Indeks
100
75
78
74
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven
(117)
EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt konstant med 9 procentpoint eller 18 % i den betragtede periode, mens dumpingimportens markedsandel steg med 11 procentpoint i samme periode, jf. betragtning 107.
EU-erhvervsgrenens markedsandel
Alle producenter
2008
2009
2010
UP
EU-salget
47,7 %
45,1 %
45,6 %
38,9 %
Indeks
100
95
96
82
Kilde:
Oplysninger i klagen, Eurostat og spørgeskemabesvarelser
5.4. Priser og faktorer, som påvirker priserne
(118)
De stikprøveudvalgte EU-producenter var kun i stand til at øge deres salgspriser med 4 % i den betragtede periode. På grund af de stigende mængder af dumpingimport på EU-markedet var denne prisstigning lavere end stigningen i omkostningerne.
Gennemsnitlig EU-pris pr. ton
Stikprøven
2008
2009
2010
UP
Indeks
100
103
103
104
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven
5.5. Rentabilitet, afkast af investeringer og likviditet
(119)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet blev beregnet som nettofortjenesten før skat ved salg af samme vare på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder og udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. EU-erhvervsgrenens rentabilitet var tilfredsstillende i begyndelsen af den betragtede periode, men var til gengæld nærmest væk i 2009. Selv om rentabiliteten forbedredes en anelse efterfølgende, lå den langt under det ikke-skadevoldende niveau i resten af den betragtede periode.
(120)
Investeringsafkastet, udtrykt som fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne, fulgte den samme tendens som rentabilitetsudviklingen.
Rentabilitet og investeringsafkast
Stikprøven
2008
2009
2010
UP
Rentabilitet (Indeks)
100
8
38
37
Investerings-afkast (indeks)
100
1
36
40
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven
(121)
Nettolikviditeten fra driftsaktiviteterne faldt konstant med i alt 64 % i den betragtede periode og nåede et meget lavt niveau i UP.
Likviditet (EUR)
Stikprøven
2008
2009
2010
UP
Indeks
100
55
58
36
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven
5.6. Vækst
(122)
EU-forbruget steg, jf. betragtning 97, markant mellem 2009 og UP med 8 000 ton, mens mængden af dumpingimporten steg med 9 000 ton i samme periode, jf. betragtning 106. Den samlede vækst på EU-markedet mellem 2009 og UP blev derfor absorberet af dumpingimporten, mens EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet stagnerede på det meget lave niveau fra 2009. Det fremgår således, at EU-erhvervsgrenen ikke var i stand til at drage fordel af den nylige vækst i EU-forbruget som følge af den stigende markedsandel for dumpingimporten fra de to pågældende lande.
5.7. Investeringer og evne til at rejse kapital
(123)
I den betragtede periode udviklede de stikprøveudvalgte EU-producenters investeringer sig som følger:
Nettoinvesteringer (EUR)
Stikprøven
2008
2009
2010
UP
Indeks
100
65
41
76
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven
(124)
EU-producenternes investeringer faldt, jf. tabellen ovenfor, markant mellem 2008 og 2010. Denne tendens blev vendt i UP, hvor investeringerne i væsentligt omfang voksede igen, men uden dog at nå det samme niveau som i begyndelsen af den betragtede periode.
5.8. Evne til at rejse kapital
(125)
På grund af den utilstrækkelige rentabilitet, jf. betragtning 119, havde visse EU-producenter vanskeligt ved at rejse kapital til fremtidige investeringer under de gældende omstændigheder. Det utilstrækkelige afkast af investeringerne gav således også problemer med at rejse kapital.
5.9. Beskæftigelse, produktivitet og arbejdskraftomkostninger
(126)
Beskæftigelsesniveauet i fuldtidsækvivalenter (FTÆ) fulgte i vidt omfang udviklingen i produktionsmængden (jf. betragtning 112), hvilket viser, at EU-erhvervsgrenen har forsøgt at nedbringe produktionsomkostningerne, hvor det var nødvendigt. EU-erhvervsgrenen søgte at tilpasse arbejdsstyrken til den forværrede markedssituation, hvilket førte til et konstant generelt fald i beskæftigelsen på 36 % i den betragtede periode.
Beskæftigelse (i FTÆ)
Stikprøven
2008
2009
2010
UP
Indeks
100
75
67
64
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven
(127)
Trods EU-erhvervsgrenens ovennævnte bestræbelser på at tilpasse beskæftigelsen til den forværrede markedssituation faldt EU-producenternes produktion pr. fuldtidsækvivalent betydeligt med 19 % mellem 2008 og 2009. Situationen bedredes konstant i tiden herefter, men lå dog 9 % under niveauet fra begyndelsen af den betragtede periode.
Produktivitet (ton pr. FTÆ)
Stikprøven
2008
2009
2010
UP
Indeks
100
81
87
91
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven
(128)
I den betragtede periode steg de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger i EU-erhvervsgrenen støt med i alt 12 %.
Arbejdskraftomkostninger (EUR/FTÆ)
Stikprøven
2008
2009
2010
UP
Indeks
100
106
112
112
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven
5.10. Dumpingmargenens størrelse
(129)
Dumpingmargenerne for importen fra de to pågældende lande er, jf. betragtning 74 og 90, høje. I betragtning af dumpingimportens størrelse, markedsandel og priser kan virkningerne af dumpingmargenerne betragtes som betydelige.
5.11. Genrejsning efter tidligere dumping
(130)
Deformerbare fittings med gevind med oprindelse i Brasilien, Tjekkiet, Japan, Kina, Korea og Thailand var allerede underlagt foranstaltninger (6) mellem 2000 og 2005 (7) ("de tidligere foranstaltninger"). EU-erhvervsgrenens tilfredsstillende rentabilitet fra begyndelsen af den betragtede periode (jf. betragtning 119) antyder, at disse foranstaltninger gav EU-erhvervsgrenen et midlertidigt pusterum. De stigende mængder af dumpingimport har dog sat en stopper for denne forholdsvis positive periode. Det skal også bemærkes, at den samlede markedsandel for de seks lande, der var berørt af de tidligere foranstaltninger, aldrig lå over 29 % (8), mens de to lande, der er berørt af denne undersøgelse, har en markedsandel på 52,7 % i UP, jf. betragtning 107.
6. Konklusion om skade
(131)
Skadesindikatorerne udviklede sig i negativ retning i den betragtede periode. Dette gælder især indikatorerne vedrørende rentabilitet, produktionsmængde, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde og markedsandel, som alle har udvist en klar negativ tendens.
(132)
Samtidig underbød importen af deformerbare fittings med gevind fra de to pågældende lande EU-erhvervsgrenens priser med op til 55 % i UP (jf. betragtning 110) og øgede derved markant deres markedsandel på samme tid (jf. betragtning 107).
(133)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
F. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(134)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, er det blevet undersøgt, om dumpingimporten med oprindelse i Kina og Thailand har påført EU-erhvervsgrenen en sådan skade, at den må betragtes som væsentlig. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
2. Dumpingimportens virkninger
(135)
Mellem 2008 og UP voksede mængden af dumpingimport fra de to pågældende lande med 15 % på et marked, der skrumpede med 9 %, hvilket resulterede i en stigning i markedsandelen på EU-markedet fra 41,7 % til fra 52,7 %.
(136)
Stigningen i dumpingimporten af den pågældende vare fra de to pågældende lande i den betragtede periode var sammenfaldende med en negativ tendens i de fleste af EU-erhvervsgrenens skadesindikatorer. EU-erhvervsgrenen tabte 8,7 procentpoint i markedsandel og måtte reducere sin produktion med 41 %. Det betydelige prisunderbud forhindrede EU-erhvervsgrenen i at vælte de øgede produktionsomkostninger over på salgspriserne i et acceptabelt omfang, hvilket medførte en meget lav rentabilitet i det meste af den betragtede periode.
(137)
Ud fra ovenstående konkluderes det midlertidigt, at dumpingimporten fra de to pågældende lande til lave priser, der kom ind på EU-markedet i store og konstant stigende mængder, og som i et betydeligt omfang underbød EU-erhvervsgrenens priser i den betragtede periode, forvolder EU-erhvervsgrenen væsentlig skade.
3. Andre faktorers indvirkning
3.1. Import fra andre tredjelande
(138)
Eurostat rapporterer om væsentlig import fra Indien til meget lave priser i hele den betragtede periode, og meget tyder på, at denne import ikke er den pågældende vare, men forskellige varer, der tariferes under den samme KN-kode.
(139)
Importen fra de andre tredjelande var begrænset i hele den betragtede periode. Den samlede markedsandel for importen fra andre lande end de to pågældende lande faldt med 2,1 procentpoint fra 10,5 % til 8,4 %.
(140)
De næste største importkilder i UP var Indonesien, Brasilien og Tyrkiet, som havde markedsandele på mellem hhv. 1,3 % og 1,6 %, og alle disse lande tabte markedsandele i den betragtede periode.
Markedsandel for importen
2008
2009
2010
UP
Brasilien
3,6 %
3,8 %
4,0 %
1,5 %
Indonesien
1,8 %
2,5 %
1,9 %
1,6 %
Tyrkiet
1,6 %
2,0 %
1,9 %
1,3 %
Andre lande
3,6 %
2,5 %
3,2 %
4,0 %
I alt
10,5 %
10,8 %
11,0 %
8,4 %
Indeks
100
105
104
80
Kilde:
Eurostat
(141)
Som følge af begrænsede mængder og faldende tendenser kan det konkluderes, at importen fra andre tredjelande end de pågældende lande ikke lader til at have bidraget til den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt i UP.
3.2. EU-erhvervsgrenens eksportresultater
(142)
Hvad angår udviklingen i EU-erhvervsgrenens eksportsalg, faldt eksporten konstant med i alt 34 % i den betragtede periode.
Eksportsalg (ton)
Stikprøven
2008
2009
2010
UP
Eksportsalg
7 134
5 043
4 969
4 700
Indeks
100
71
70
66
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne i stikprøven
(143)
I den betragtede periode udgjorde eksportsalget dog kun 13-15 % af EU-erhvervsgrenens produktion. Eksporten lader derfor ikke til i væsentligt omfang at have bidraget til den skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen i UP.
3.3. Udviklingen i EU-forbruget
(144)
EU-forbruget faldt, jf. betragtning 97, med 21 % mellem 2008 og 2009, hvilket betød et fald i EU-erhvervsgrenens EU-salg på 25 % i samme periode. Efter 2009 steg EU-forbruget dog markant med ca. 8 000 ton, mens mængden af dumpingimporten steg med 9 000 ton i samme periode, jf. betragtning 106. Den samlede vækst på EU-markedet mellem 2009 og UP blev derfor absorberet af dumpingimporten, mens EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet stagnerede på det meget lave niveau fra 2009.
(145)
De interesserede parter påstod, at en vigtig årsag til skaden var krisen på det spanske bygge- og anlægsmarked, som angiveligt påvirkede ATUSA, en spansk virksomhed og en af de største klagere, betydeligt. ATUSA sælger dog hovedsageligt til andre EU-medlemsstater, og virkningen af krisen på det spanske bygge- og anlægsmarked var begrænset til virksomhedens salg i Spanien, som aldrig udgjorde hovedparten af dens salg. Desuden er skadesbilledet klart, hvad angår både virksomhederne i stikprøven, samtlige klagere og den samlede EU-erhvervsgren. Skadesanalysen var under alle omstændigheder ikke begrænset til en EU-producents resultater eller et nationalt marked, men derimod til hele EU-erhvervsgrenen.
(146)
Visse interesserede parter påstod desuden, at den skade, der var forårsaget af den negative udvikling i EU-forbruget, ikke skyldtes dumpingimporten, men derimod virkningerne af alternative varer. Det skal i den forbindelse bemærkes, at den negative udvikling i EU-forbruget kan have forvoldt EU-producenterne skade. Denne skade blev dog forværret af den stadige stigning i dumpingimporten på et marked med faldende efterspørgsel. Den nylige bedring i EU-forbruget, jf. ovenfor, har udelukkende gavnet dumpingimporten, mens EU-producenterne ikke har været i stand til at øge deres salgsmængder.
3.4. EU-producenternes strukturelle problemer
(147)
Den kendsgerning, at Georg Fischer ("GF") fortsat har været rentabel til trods for deres højere priser, mens de andre EU-producenter ikke havde tilfredsstillende resultater, skulle iflg. visse interesserede parter betyde, at de strukturelle problemer var årsag til EU-erhvervsgrenens skade og ikke dumpingimporten. GF blev dog også påvirket negativt med tab af markedsandele og fortjenstmargen til følge. Beskæftigelsen og produktionen faldt også. Derfor kan påstanden om, at GF ikke led skade, ikke accepteres.
(148)
Desuden var alle EU-producenter, inkl. GF, udsat for pristrykket fra dumpingimporten.
(149)
Ligeledes påstod visse interesserede parter, at da Berg Montana, det bulgarske datterselskab i ATUSA-gruppen, også konstant havde været rentable, betød dette, at skaden kunne være forvoldt af andre årsager end dumpingimporten. Men også Berg Montana blev påvirket negativt af den kinesiske import: Produktionen og kapacitetsudnyttelsen faldt markant lige som beskæftigelsen. Da hovedparten af Berg Montanas salg foregår til forretningsmæssigt forbundne virksomheder i ATUSA-gruppen, er det ikke hensigtsmæssigt at se på rentabiliteten i Berg Montana alene uden også at se på de finansielle resultater i gruppen som helhed, idet Berg Montanas rentabilitet er påvirket af intern afregning - og samlet set er ATUSA-gruppen tabsgivende. Derfor kan påstanden om, at Berg Montana ikke led skade, heller ikke accepteres.
(150)
Det kunne påstås, at faldet på 9 % i produktiviteten pr. medarbejder mellem 2008 og UP, jf. betragtning 127, er et tegn på strukturelle problemer. Dette fald indtraf dog i en periode, hvor EU-erhvervsgrenen reducerede sin arbejdsstyrke generelt med 36 % og sin produktion med 41 %. Disse nedskæringer indikerer, at EU-producenterne konstant var tvunget til at tilpasse deres operationer til markedspresset fra dumpingimporten og den midlertidigt svage efterspørgsel. Ud fra dette dystre økonomiske billede kan faldet på 9 % i produktiviteten pr. medarbejder betegnes som moderat.
4. Konklusion om årsagssammenhæng
(151)
Det kan konkluderes, at det på grundlag af ovenstående analyse kan påvises, at importen fra de to pågældende lande er vokset i mængde og har vundet betydelige markedsandele i den betragtede periode. Disse øgede mængder, der kom ind på EU-markedet til dumpingpriser, underbød desuden EU-erhvervsgrenens priser betydeligt.
(152)
Andre faktorer, der kan have forvoldt skade for EU-erhvervsgrenen, blev ligeledes analyseret. Det blev i den forbindelse konkluderet, at importen fra andre tredjelande, EU-erhvervsgrenens eksportresultater og udviklingen i EU-forbruget, tilsyneladende ikke var af et sådant omfang, at de kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen i UP.
(153)
På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderes det foreløbigt, at importen fra Kina og Thailand har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
G. UNIONENS INTERESSER
1. Indledende bemærkning
(154)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 blev det undersøgt, om der til trods for de foreløbige konklusioner om skadevoldende dumping var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at indføre foreløbige antidumpingforanstaltninger i dette tilfælde. I henhold til grundforordningens artikel 21, stk. 1, vurderede Kommissionen derfor med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger de sandsynlige virkninger af eventuelle foranstaltninger for alle involverede parter samt de sandsynlige følger af ikke at træffe foranstaltninger.
2. EU-erhvervsgrenen
(155)
Alle kendte EU-producenter går ind for indførelsen antidumpingforanstaltninger. Det skal påpeges, at de fleste skadesindikatorer udviste en negativ tendens, og at især skadesindikatorerne for EU-erhvervsgrenens produktions- og salgsmængde og markedsandel samt finansielle resultater, herunder rentabilitet og investeringsafkast, blev påvirket i alvorlig grad.
(156)
Hvis der indføres foranstaltninger, forventes prisdykket og tabet af markedsandele at blive afbødet og EU-erhvervsgrenens salgspriser at begynde at rette sig, hvilket vil medføre en betydelig forbedring af EU-erhvervsgrenens finansielle situation.
(157)
Det er på den anden side sandsynligt, at forværringen af EU-erhvervsgrenens markedsmæssige og finansielle situation vil fortsætte, hvis der ikke indføres antidumpingforanstaltninger. Med et sådant scenario ville EU-erhvervsgrenen tabe yderligere markedsandele, da den ikke er i stand til at følge de markedspriser, der fastsættes af dumpingimporten fra de to pågældende lande. Dette ville sandsynligvis medføre yderligere nedskæringer i produktionen og lukning af produktionsanlæg i Unionen med omfattende tab af arbejdspladser til følge.
(158)
Ud fra ovenstående faktorer konkluderes det midlertidigt, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres antidumpingforanstaltninger.
3. Importører
(159)
32 ikke forretningsmæssigt forbundne importører samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, jf. betragtning 31, og deres import tegnede sig for ca. 45 % af den samlede import fra de to pågældende lande. Importørerne er generelt imod indførelsen af antidumpingforanstaltninger. I de fleste tilfælde vil virkningen af foranstaltningerne dog tilsyneladende være begrænset. I mange tilfælde tegner den pågældende vare sig for en mindre del af importørens samlede forretning. Enkelte importører køber således allerede deformerbare fittings med gevind fra andre kilder, og importører, der på nuværende tidspunkt kun køber fra de to pågældende lande, kan også skifte til andre kilder, herunder EU-erhvervsgrenen. Den foreløbige konklusion er derfor, at det ikke vil have væsentlige negative virkninger for importørernes interesser, hvis der indføres midlertidige foranstaltninger.
4. Brugere
(160)
Deformerbare fittings med gevind anvendes, jf. betragtning 18, hovedsagelig i gas-, vand- og varmesystemer i huse og kontorbygninger. Brugerne af de deformerbare fittings med gevind er derfor vvs-folk. Ingen bruger- eller forbrugersammenslutninger samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Værdien af de deformerbare fittings med gevind tegner sig således for en mindre del af de samlede omkostninger til vvs-installationer. Den foreløbige konklusion er derfor, at det ikke vil have væsentlige negative virkninger for brugernes interesser, hvis der indføres midlertidige foranstaltninger.
(161)
Hvis man betragter den samlede indvirkning af antidumpingforanstaltningerne, lader den positive virkning på EU-erhvervsgrenen alt i alt til klart at opveje de mulige negative virkninger på de andre interessegrupper. Derfor konkluderes det midlertidigt, at antidumpingtolden ikke er i strid med Unionens interesser.
5. Konkurrenceaspekter
(162)
De interesserede parter påstod, at hvis der indføres antidumpingforanstaltninger, skabes der et duopol på EU-markedet, som vil domineres af de to største klagere, ATUSA og GF. Det skal i den forbindelse indledningsvis bemærkes, at disse to gruppers nuværende markedsandele er forholdsvis lave, i betragtning af det påståede "duopol", og udgør ca. 30 %. Dette skal sammenholdes med en markedsandel for de to pågældende lande, som udgør 52,7 %, mens importen fra andre tredjelande desuden har en markedsandel på 8,4 %. De andre EU-producenter har derudover en markedsandel på 7,5 %.
(163)
Hensigten med antidumpingforanstaltninger er desuden ikke at forbyde al import, men at genskabe redelige konkurrenceforhold. Det skal også bemærkes, at de tidligere foranstaltninger mellem 2000 og 2005 ikke satte en stopper for importen. Tværtimod eksporterede Kina større mængder i 2002, 2003 og 2004 end før indførelsen af foranstaltningerne med en antidumpingtold på 49,4 %. Samlet set indikerer det store antal aktører på EU-markedet, at risikoen for et konkurrencebegrænsende duopol på EU-markedet er begrænset.
6. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(164)
Ud fra ovenstående blev det ud fra de foreliggende oplysninger om Unionens interesser foreløbigt konkluderet, at der overordnet set ikke er tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af deformerbare fittings med gevind med oprindelse i Kina og Thailand.
H. MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(165)
I betragtning af konklusionerne om dumping, deraf følgende skade, årsagssammenhæng og Unionens interesse bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at hindre, at dumpingimporten fra de to pågældende lande forårsager yderligere skade for EU-erhvervsgrenen.
(166)
For at fastsætte omfanget af disse foranstaltninger blev de konstaterede dumpingmargener taget i betragtning såvel som den told, der kræves for at bringe den skadevoldende situation, som EU-producenterne har befundet sig i, til ophør.
(167)
Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EU-producenterne mulighed for at dække deres produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som det med rimelighed kan forventes for en producent af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport.
(168)
I den tidligere undersøgelse vedrørende den samme vare blev denne rimelige fortjeneste fastlagt til 7 % (9). Da EU-producenterne var i stand til at opnå lignende fortjenester i begyndelsen af den betragtede periode, er der ikke noget, der tyder på, at denne fortjenstmargen ikke længere er rimelig.
(169)
På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-producenter for samme vare. Den ikke-skadevoldende pris blev fastsat ved at lægge ovennævnte fortjenstmargen på 7 % til produktionsomkostningerne.
(170)
Den nødvendige prisforhøjelse blev derefter fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris og den vejede gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris på samme vare, når den solgtes af EU-erhvervsgrenen på EU-markedet. Forskelle som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den vejede gennemsnitlige cif-importværdi.
2. Midlertidige foranstaltninger
(171)
På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af varer med oprindelse i Kina og Thailand svarende til enten dumpingmargenen eller skadestærsklen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told.
(172)
I betragtning af den høje samarbejdsgrad blandt kinesiske og thailandske eksporterende producenter blev tolden for alle andre virksomheder fra begge lande fastsat til den højeste told, der skulle pålægges de virksomheder fra det givne land, der indgik i stikprøven eller havde samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen. Tolden for alle andre virksomheder pålægges de virksomheder, som ikke samarbejdede i undersøgelsen.
(173)
For de samarbejdsvillige ikke-stikprøveudvalgte kinesiske virksomheder i bilaget fastsættes den midlertidige told til det vejede gennemsnit af satserne for de stikprøveudvalgte virksomheder.
(174)
Der foreslås følgende midlertidige antidumpingtold:
Folkerepublikken Kina
Virksomhed
Dumpingmargen
Skadesmargen
Toldsats
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
67,8 %
136,5 %
67,8 %
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
39,3 %
122,4 %
39,3 %
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
32,1 %
128,4 %
32,1 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
42,3 %
124,7 %
42,3 %
Alle andre virksomheder
67,8 %
Thailand
Virksomhed
Dumpingmargen
Skadesmargen
Toldsats
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd.
15,9 %
86,2 %
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd.
50,7 %
39,7 %
39,7 %
Alle andre virksomheder
39,7 %
(175)
Ovenstående antidumpingforanstaltninger er midlertidigt indført i form af værditold.
(176)
De individuelle antidumpingtoldsatser, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der i forbindelse med undersøgelsen blev konstateret for disse virksomheder. Denne told finder (i modsætning til den landsdækkende told for "alle andre virksomheder") udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Thailand og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for "alle andre virksomheder".
(177)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle antidumpingtoldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (10) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.
(178)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør toldsatsen for alle andre virksomheder ikke blot anvendes på de ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke foretog eksport til Unionen i UP.
(179)
For så vidt angår Thailand, opfordres sidstnævnte virksomheder, hvis de opfylder kravene i grundforordningens artikel 11, stk. 4, andet afsnit, imidlertid til at fremsætte anmodning om en fornyet undersøgelse i henhold til nævnte artikel, så deres situation kan blive undersøgt individuelt.
I. AFSLUTTENDE BESTEMMELSE
(180)
I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i forordningen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det skal desuden bemærkes, at denne forordnings indførelse af told er baseret på foreløbige konklusioner, der eventuelt tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind, som for øjeblikket tariferes under KN-kode 7307 19 10 (Taric-kode 7307191010), og med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Thailand.
2. Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen frit Den Europæiske Unions grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare, der fremstilles af nedenstående virksomheder:
Land
Virksomhed
Toldsats
Taric-tillægskode
Folkerepublik-ken Kina
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutian County
67,8 %
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan
39,3 %
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. - Qingdao
32,1 %
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui County
42,3 %
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - Xizhaotong Town
42,3 %
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi City
42,3 %
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu County
42,3 %
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - Yutian County
42,3 %
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei
42,3 %
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -Hongqiao Town, Yutian County
42,3 %
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tangshan
42,3 %
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - Nanyang Village, Taigu
42,3 %
B346
Alle andre virksomheder
67,8 %
B999
Thailand
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,9 %
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
39,7 %
B348
Alle andre virksomheder
39,7 %
B999
3. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Unionen er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned efter datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009.
I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de berørte parter inden for en frist på en måned efter nærværende forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til anvendelsen heraf.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 14. november 2012.
32012R1071
L 318/10
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 1071/2012
od 14. studenoga 2012.
o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajlanda
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) (Osnovna uredba), a posebno njezin članak 7.,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Pokretanje postupka
(1)
Europska komisija (Komisija) 16. veljače 2012., putem obavijesti objavljene u Službenom listu Europske unije (2) (obavijest o pokretanju postupka), najavila je pokretanje antidampinškog postupka u pogledu uvoza u Uniju lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, podrijetlom iz Narodne Republike Kine (NRK), Tajlanda i Indonezije (dotične zemlje).
(2)
Postupak je pokrenut kao rezultat pritužbe koju je 3. siječnja 2012. podnio Odbor za zaštitu industrije lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza Europske unije (podnositelj pritužbe), u ime proizvođača koji predstavljaju više od 50 % ukupne proizvodnje lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza („temperirani pribor s navojem”). Pritužba je sadržavala dokaz prima facie dampinga navedenog proizvoda i iz toga proizašle materijalne štete koji se smatrao dostatnim za opravdanje pokretanja ispitnog postupka.
2. Stranke na koje se odnosi postupak
(3)
Komisija je o pokretanju ispitnog postupka službeno obavijestila podnositelja pritužbe, proizvođače u Uniji, proizvođače izvoznike, nepovezane uvoznike, korisnike i predstavnike zemalja izvoznica. Komisija je također obavijestila proizvođače u Argentini, jer je ta zemlja predviđena kao moguća analogna zemlja. Zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoje stavove u pisanom obliku i zahtijevati raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.
(4)
Svim zainteresiranim strankama koje su to tražile te su pokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša, odobrena je rasprava.
(5)
S obzirom na veliki broj proizvođača izvoznika iz NRK-a, proizvođača iz Unije i nepovezanih uvoznika, u obavijesti o pokretanju postupka predviđen je odabir uzoraka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Kako bi se Komisiji omogućilo odlučivanje o tome treba li provesti odabir uzoraka ili ne te, ako da, sam odabir uzoraka, svi proizvođači izvoznici iz NRK-a, proizvođači iz Unije i nepovezani uvoznici zamoljeni su da se jave Komisiji i dostave, kako je navedeno u obavijesti o pokretanju postupka, osnovne podatke o svojim aktivnostima povezanima s temperiranim priborom s navojem (kako je navedeno u donjem odjeljku B) tijekom razdoblja od 1. siječnja 2011. do 31. prosinca 2011. Odabir uzorka nije predviđen za proizvođače izvoznike u druge dvije dotične zemlje, Tajlandu i Indoneziji.
(6)
Kako bi se proizvođačima izvoznicima u NRK-u omogućilo dostavljanje zahtjeva za primjenu tretmana tržišnog gospodarstva (MET) ili individualnog tretmana (IT), prema njihovoj želji, Komisija je proizvođačima izvoznicima iz NRK-a za koje se zna da se na njih to odnosi i kineskim tijelima poslala obrasce zahtjeva. Dva trgovačka društva zatražila su MET prema članku 2. stavku 7. Osnovne uredbe, a četiri trgovačka društva zatražila su IT prema članku 9. stavku 5. Osnovne uredbe.
(7)
Komisija je službeno objavila nalaze o MET-u dotičnim proizvođačima izvoznicima u NRK-u, kineskim tijelima i podnositelju pritužbe. Također su dobili priliku iznijeti svoje stavove u pisanom obliku.
(8)
U pogledu proizvođača iz Unije te kako je propisno objašnjeno u donjoj uvodnoj izjavi 29., šest proizvođača iz Unije pružilo je tražene podatke i pristalo na uključivanje u uzorak. Na temelju podataka koje je dobila od proizvođača iz Unije koji surađuju Komisija je odabrala uzorak od tri proizvođača iz Unije na temelju njihovog obujma prodaje.
(9)
Kako je objašnjeno niže u uvodnoj izjavi 31., 33 nepovezana uvoznika dostavila su zatražene podatke i pristala na uključenje u odabir uzorka. Na temelju podataka primljenih od tih stranaka, Komisija je odabrala uzorak od devet uvoznika koji imaju najveći obujam uvoza u Uniju i na temelju zemljopisne lokacije u Uniji. S obzirom na to da jedan uvoznik nije dostavio odgovor na upitnik, konačni uzorak sastojao se od preostalih osam uvoznika.
(10)
Kako je objašnjeno u donjoj uvodnoj izjavi 30., 12 proizvođača izvoznika iz NRK-a dostavilo je zatražene informacije i pristalo na uključenje u odabir uzorka. Na temelju podataka primljenih od tih stranaka Komisija je odabrala uzorak od tri proizvođača izvoznika iz NRK-a s najvećim obujmom izvoza u Uniju.
(11)
Komisija je poslala upitnike trima proizvođačima iz Unije u uzorku, trima proizvođačima izvoznicima u uzorku iz Kine, trima tajlandskim proizvođačima izvoznicima, trima indonezijskim proizvođačima izvoznicima, devet nepovezanih uvoznika u uzorku i sedam korisnika.
(12)
Odgovori na upitnik primljeni su od tri proizvođača iz Unije u uzorku, tri kineska proizvođača izvoznika, dva tajlandska proizvođača izvoznika, jednog indonezijskog proizvođača izvoznika i osam nepovezanih uvoznika. Ni jedan korisnik nije dostavio odgovor na upitnik.
(13)
Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje je smatrala neophodnima za privremeno određivanje dampinga, nastale štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
(a)
proizvođači iz Unije
-
ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Španjolska,
-
Berg Montana Fittings EAD, Montana, Bugarska,
-
Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Austrija;
(b)
proizvođači izvoznici iz NRK-a
-
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County, Hebei, NRK,
-
Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, NRK,
-
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, NRK;
(c)
proizvođači izvoznici iz Tajlanda
-
Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Tajland,
-
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn, Tajland;
(d)
proizvođači izvoznici iz Indonezije
-
PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Indonezija;
(e)
nepovezani uvoznici u Uniji
-
Crane Limited, Ipswich, Ujedinjena Kraljevina,
-
GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Njemačka,
-
Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Njemačka,
-
MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Nizozemska,
-
Raccorditalia s.r.l., Brugherio(MB), Italija.
(14)
U pogledu potrebe da se utvrdi uobičajena vrijednost za proizvođače izvoznike u NRK-u u slučaju da im se ne odobri MET, provjera u svrhu utvrđivanja uobičajene vrijednosti na temelju podataka iz Indije kao analogne zemlje obavljena je u poslovnim prostorijama sljedećeg trgovačkog društva:
-
Jainson Industries, Jalandhar, Punjab, Indija.
3. Razdoblje ispitnog postupka i razmatrano razdoblje
(15)
Ispitni postupak dampinga i štete obuhvatio je razdoblje od 1.1.2011. do 31.12.2011. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 2008. do kraja razdoblja ispitnog postupka (razmatrano razdoblje).
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
1. Dotični proizvod
(16)
Dotični proizvod, kako je opisano u obavijesti o pokretanju postupka, lijevani je pribor za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza („dotični proizvod”), trenutačno obuhvaćen oznakom KN ex 7307 19 10.
(17)
Glavne ulazne sirovine su metalni otpad, koks/električna energija, pijesak (za oblikovanje) i cink (za galvanizaciju). Prvi je korak u proizvodnom procesu taljenje metalnog otpada u kupolama. Nakon toga slijedi proces oblikovanja i lijevanja odljevaka različitih oblika koji se zatim odvajaju u pojedinačne dijelove. Proizvodi trebaju proći dugotrajan proces zagrijavanja kako bi se osiguralo da su dovoljno temperirani da bi ih se koristilo u primjenama u kojima je potrebna otpornost na udarce i vibraciju te kod kojih je potrebno podnošenje naglih promjena u temperaturi. Naknadno, pribor se prema potrebi može galvanizirati. Tada dolazi do stvaranja navoja na proizvodima.
(18)
Temperirani pribor s navojem koristi se za povezivanje dvije ili više cijevi, povezivanje cijevi s aparatom, mijenjanje smjera toka tekućine ili zatvaranje cijevi. Temperirani pribor s navojem uglavnom se koristi u sustavima za plin, vodu i grijanje u stambenim i nestambenim zgradama. Koristi se i u cjevovodima rafinerija nafte. Temperirani pribor dostupan je u brojnim konfiguracijama, od čega su najčešća koljena od 90 stupnjeva, klinovi, spojnice, križevi i prirubnice. Proizvode se u crnom (negalvaniziranom) i galvaniziranom obliku.
2. Istovjetni proizvod
(19)
Utvrđeno je da dotični proizvod i proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu NRK-a, Tajlanda i Indonezije te domaćem tržištu Indije, koja je služila kao analogna zemlja, kao i proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije imaju jednaka osnovna fizička i kemijska svojstva. Zato se privremeno smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe (istovjetni proizvod).
(20)
Nekoliko je tvrdnji podneseno u pogledu opsega proizvoda, a podnijeli su ih većinom uvoznici, ali i tijela države članice. Tvrdnje su pojedinačno iznesene u nastavku teksta.
(21)
Uvoznik je tvrdio da „elektrogalvanizirani pribor” treba izuzeti iz definicije temperiranog pribora s navojem. Tvrdi se da proizvodnja elektrogalvaniziranog pribora traži dodatne proizvodne korake nakon narezivanja navoja, kao što je pranje i dodatna električna galvanizacija. Prema njemu to dovodi do brojnih poboljšanja kvalitete i prednosti kada ga se usporedi s uobičajenim priborom. No, jasno je da je elektrogalvanizirani pribor u potpunosti zamjenjiv uobičajenim priborom te tako ima jednaka osnovna fizička i tehnička svojstva. Zato ga se smatra dotičnim proizvodom.
(22)
Isti uvoznik uvozi tijela kompresijskog pribora koji dalje sastavlja s ostalim dijelovima u konačni kompresijski pribor. Postavljeno je pitanje jesu li tijela kompresijskog pribora obuhvaćena definicijom dotičnog proizvoda. Dok ta tijela izgledaju kao pribor i imaju navoje, ne mogu se izravno koristiti za povezivanje cijevi - najprije ih treba sklopiti pa se tek onda sklopljeni pribor može koristiti za povezivanje cijevi. Iako su skuplja, zamjenjiva su s ostalim priborom s navojima jer se također koriste za povezivanje cijevi, dakle uglavnom u popravcima, a ne novim instalacijama. Zato se privremeno zaključuje da su kompresijski pribor i njegova tijela obuhvaćeni definicijom dotičnog proizvoda.
(23)
Neke su stranke tvrdile da se temperirani pribor koji proizvode i prodaju proizvođači iz Unije ne može uspoređivati s onim koji proizvode i izvoze u Uniju dotične zemlje izvoznice s obzirom na to da je klasa materijala koji se koristi za pribor proizveden u Uniji općenito od bijelog temperiranog lijevanog željeza, dok je klasa materijala koji se koristi u izvezenom priboru crno temperirano lijevano željezo.
(24)
Kako je već zaključeno u Uredbi Vijeća (EZ) br. 1784/2000 (3) u pogledu istovjetnog proizvoda, ispitni je postupak privremeno pokazao da nema razlike u tržišnoj predodžbi kojom bi se razlikovao pribor od bijelog ili crnog lijeva s obzirom na to da u svim pogledima osim udjelu ugljika ima vrlo slična svojstva i iste konačne namjene te je stoga međusobno zamjenjiv. To potvrđuje i činjenica da uvoznici/trgovci koji kupe temperirani pribor od crnog i bijelog lijeva koji proizvodi industrija Unije isti prodaju korisnicima, a da pri tome ne prave razliku između klasa materijala. S obzirom na korisnike razmatranog proizvoda, ispitni postupak je potvrdio da ne razlikuju pribor od crnog i bijelog lijeva u značajnoj mjeri.
(25)
To nagovještava i činjenica da je i pribor od crnog i od bijelog lijeva uključen u europsku normu EN 10242 te međunarodnu normu ISO 49, koje određuju izvedbu i kvalitetu temperiranog pribora. Posebno u pogledu korištenih klasa materijala prihvaćaju se i bijeli i crni lijev.
(26)
S obzirom na gore navedeno, privremeno se zaključuje da se temperirani pribor od bijelog lijeva koji proizvodi i prodaje dio proizvođača iz Unije treba smatrati istovjetnim proizvodom priboru od crnog lijeva koji u Uniju izvoze dotične zemlje izvoznice.
(27)
Jedan uvoznik uvozi ograničene količine nedovršenog pribor koji nema navoje. Uvoznik naknadno urezuje navoje. S obzirom na to da uvozna roba nema navoje, ne smatra je se dotičnim proizvodom.
(28)
Tijela jedne države članice istaknula su činjenicu da, prema objašnjenjima Kombinirane nomenklature (4), izraz „temperiran” uključuje sferoidno grafitno lijevano željezo (istovjetno nodularnom lijevanom željezu). Iako ni jedna stranka tijekom RIP-a nije prijavila prodaju pribora s navojima od nodularnog lijevanog željeza, postoje dokazi da je to moguće. S obzirom na to da taj pribor ima jednaka osnovna fizička svojstva kao i ispitani temperirani pribor s navojem, smatra se prikladnim razjasniti da su proizvodi od nodularnog željeza obuhvaćeni opsegom postupka i mjerama.
C. ODABIR UZORAKA
1. Odabir uzoraka proizvođača iz Unije
(29)
U skladu s člankom 17. Osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak na temelju najvećeg mogućeg reprezentativnog obujma prodaje temperiranog pribora s navojem nepovezanim kupcima u Uniji koji je bilo moguće objektivno ispitati u raspoloživom roku. Odabrani uzorak sastoji se od tri proizvođača koji pripadaju dvjema grupacijama trgovačkih društava koja predstavljaju 81 % prodaje temperiranog pribora s navojem nepovezanim kupcima u Uniji od šest proizvođača iz Unije za koje je poznato da proizvode istovjetni proizvod. U skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe, savjetovalo se sa svim proizvođačima iz Unije i podnositeljem pritužbe te su sve zainteresirane stranke pozvane da komentiraju predloženi uzorak. Nije bilo komentara na odabir uzorka.
2. Odabir uzoraka za proizvođače izvoznike u NRK-u
(30)
U skladu s člankom 17. Osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak na temelju najvećeg mogućeg reprezentativnog obujma izvoza koji je bilo moguće objektivno ispitati u raspoloživom roku. Dvanaest proizvođača izvoznika koji su činili 51 % kineskog izvoza u Uniju tijekom RIP-a predalo je podatke o odabiru uzorka zatražene u Prilogu A obavijesti o pokretanju postupka. Odabrani uzorak sastoji se od tri trgovačka društva koja predstavljaju 88 % obujma izvoza stranaka koje surađuju iz NRK-a u Uniju. U skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe savjetovalo se sa svim dotičnim proizvođačima izvoznicima i kineskim tijelima. Nije bilo komentara na odabir uzorka.
3. Odabir uzoraka nepovezanih uvoznika
(31)
U skladu s člankom 17. Osnovne uredbe Komisija je odabrala uzorak na temelju najvećeg mogućeg reprezentativnog obujma uvoza u Uniju te zemljopisne lokacije trgovačkih društava koje je bilo moguće objektivno ispitati u raspoloživom roku. Ukupno su 33 nepovezana uvoznika predala podatke o odabiru uzorka zatražene u Prilogu B obavijesti o pokretanju postupka. Početni odabrani uzorak sastoji se od šest uvoznika u pet država članica koji predstavljaju 59 % uvoza u Uniju temperiranog pribora s navojem uvoznika koji surađuju. U skladu s člankom 17. stavkom 2. Osnovne uredbe savjetovalo se sa svim uvoznicima. Nakon komentara tri daljnja trgovačka društva dodana su u uzorak čime je dobiven konačni uzorak od devet uvoznika u šest država članica koji predstavljaju 67 % uvoza u Uniju temperiranog pribora s navojem uvoznika koji surađuju. Na povećani uzorak nije bilo dodatnih komentara. S obzirom na to da jedan uvoznik nije dostavio odgovor na upitnik, konačni uzorak sastojao se od preostalih osam uvoznika.
D. DAMPING
1. Narodna Republika Kina
1.1. Tretman tržišnog gospodarstva
(32)
Prema članku 2. stavku 7. točki (b) Osnovne uredbe, u antidampinškim ispitnim postupcima koji se odnose na uvoz podrijetlom iz NRK-a uobičajena vrijednost određuje se u skladu s člankom 2. stavcima 1. do 6. za proizvođače za koje je utvrđeno da ispunjavaju kriterije utvrđene u članku 2. stavku 7. točki (c) Osnovne uredbe.
(33)
Ti kriteriji ukratko su određeni niže:
1.
poslovne odluke i troškovi donose se kao odgovor na tržišne uvjete i bez značajnog uplitanja države, a troškovi odražavaju tržišne vrijednosti;
2.
poduzeća imaju transparentan sustav osnovnih računovodstvenih podataka koje revidiraju nezavisni revizori u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima i koji se koriste za sve namjene;
3.
ne postoje značajni poremećaji preneseni iz prijašnjeg sustava netržišnog gospodarstva;
4.
pravna sigurnost i stabilnost osigurani su zakonima o stečaju i imovini;
5.
konverzije valuta obavljaju se po tržišnoj stopi.
(34)
Dva proizvođača izvoznika zatražila su MET prema članku 2. stavku 7. točki (b) Osnovne uredbe i odgovorila na obrazac zahtjeva za primjenu MET-a u zadanim rokovima.
(35)
Komisija je tražila sve podatke koje je smatrala potrebnima i provjerila podatke koji su dostavljeni u zahtjevima za MET u prostorijama dotičnih trgovačkih društava.
(36)
Provjerom je utvrđeno da oba proizvođača izvoznika koja su zatražila MET nisu ispunila zahtjeve kriterija utvrđenih u članku 2. stavku 7. točki (c) Osnovne uredbe.
(37)
Revidirani financijski izvještaji oba izvoznika nisu bili u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima, a revidirani financijski izvještaji jednog izvoznika čak su bili nepotpuni jer nisu uključivali izjavu o novčanom toku. Zato je očito da nisu bili u skladu s kriterijem 2.
(38)
Jedan izvoznik nije uspio dokazati da je kapital unesen tijekom njegove privatizacije procijenjen na odgovarajući način, a drugi je izvoznik primio državne naknade uglavnom u obliku povlaštene stope poreza na dohodak. Zato nisu bili u skladu s kriterijem 3.
(39)
Jedno trgovačko društvo koje je zatražilo primjenu MET-a komentiralo je objavu. Nije opovrgnulo ni jednu činjenicu iz objave, već je u svojim komentarima iznijelo tri glavna pitanja.
(40)
Najprije se tvrdilo da je utvrđivanje MET-a nezakonito jer je obavljeno gotovo dva mjeseca nakon zakonskog roka. U pogledu toga treba napomenuti da je to kašnjenje prije svega bilo zbog činjenice da do ranije provjere MET-a nije moglo doći s obzirom na to da kineski izvoznici nisu bili dostupni u tom trenutku. Treba naglasiti da vrijeme utvrđivanja nije imalo utjecaj na ishod.
(41)
Kao drugo, tvrdilo se da je nesukladnost s revidiranim financijskim izvještajima isključivo temeljena na formalnoj osnovi. Nadalje, tvrdilo se da „računovodstvena praksa koja nije u potpunosti formalno u skladu s MRS-om ne predstavlja povredu drugog kriterija MET-a sve dok nije bilo utjecaja na financijske rezultate trgovačkog društva”. U pogledu toga treba napomenuti da kriterij 2. ne upućuje na financijske rezultate trgovačkog društva. Zahtjev je stoga neutemeljen. Odgovarajući kriterij, „računovodstveni podaci koje revidiraju nezavisni revizori u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima”, uistinu jest formalni zahtjev. Svejedno treba napomenuti da su sve povrede bile značajne prirode, ili zbog visine iznosa o kojima je bilo riječ ili značaja povrede (tj. obvezna analiza jednostavno nije provedena).
(42)
Konačno, tvrdilo se da korist od povlaštene stope poreza na dohodak prije nije korištena kao osnova za odbijanje MET-a. U tom se pogledu napominje da se o svakom slučaju odlučuje na temelju vlastitih mjerila. Prema kriteriju 3. za primjenu MET-a procjenjuje se podliježu li kineski izvoznici značajnim poremećajima prenesenim iz prethodnog sustava netržišnog gospodarstva. Takav je slučaj i u pogledu državnih naknada koje su uglavnom bile u obliku povlaštene stope poreza. Opći komentari koje je naveo kineski izvoznik dakle nisu u dovoljnoj mjeri potkrijepljeni.
(43)
Zaključuje se da se nije pokazalo da su proizvođači izvoznici ispunili kriterije 2. i 3. za primjenu MET-a. Dakle, tim se trgovačkim društvima ne može odobriti MET.
1.2. Individualni tretman
(44)
Prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe, pristojba na području cijele zemlje, ako postoji, utvrđena je za zemlje koje su obuhvaćene tom odredbom, osim u onim slučajevima kada trgovačka društva mogu dokazati da ispunjavaju sve kriterije određene člankom 9. stavkom 5. Osnovne uredbe.
(45)
Ti kriteriji ukratko su određeni niže:
1.
u slučaju trgovačkih društava ili zajedničkih pothvata u stranom vlasništvu, u cijelosti ili djelomično, izvoznici mogu slobodno repatrirati kapital i dobit;
2.
izvozne cijene i količine, kao i uvjeti prodaje utvrđuju se slobodno;
3.
privatne osobe su većinski vlasnici. Državni dužnosnici u upravnim odborima ili koji su na ključnim upravljačkim pozicijama u manjini su ili moraju dokazati da je ipak trgovačko društvo dovoljno nezavisno o uplitanju države;
4.
konverzije valuta obavljaju se po tržišnoj stopi; i
5.
uplitanje države ne omogućava izbjegavanje mjera ako se pojedinačnim izvoznicima odrede različite stope pristojbe.
(46)
Proizvođači izvoznici koji nisu udovoljili kriterijima za MET te treći proizvođač u uzorku zatražili su i IT. Na temelju raspoloživih podataka, privremeno je utvrđeno da svi proizvođači izvoznici u uzorku ispunjavaju zahtjeve predviđene člankom 9. stavkom 5. Osnovne uredbe te im se može odobriti IT.
1.3. Analogna zemlja
(47)
U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe, uobičajena vrijednost za proizvođače izvoznike kojima nije dodijeljen MET mora se utvrditi na temelju cijene ili izračunane vrijednosti u trećoj zemlji tržišnog gospodarstva („analogna zemlja”).
(48)
U obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da namjerava koristiti Argentinu kao primjerenu analognu zemlju za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti za NRK te pozvala sve zainteresirane stranke da iznesu svoje komentare.
(49)
Brojni izvoznici i uvoznici predali su komentare o izboru analogne zemlje u kojima su tvrdili da Argentina ne bi bila prikladna analogna zemlja većinom zbog niske razine konkurentnosti na domaćem tržištu i posljedične visoke razine cijene na argentinskom domaćem tržištu. Uistinu postoje naznake da argentinsko tržište uvelike dijele tri domaća proizvođača. Prema argentinskim statistikama uvoz na argentinsko tržište je zanemariv s obzirom na to da najveći strani dobavljači Brazil i Kina podliježu visokim antidampinškim pristojbama.
(50)
Isti su izvoznici i uvoznici predložili Tajland, Indiju i Indoneziju kao prikladnije analogne zemlje. Uzimajući u obzir komentare zainteresiranih stranaka, zatražena je suradnja od argentinskih i indijskih proizvođača te su konačno jedan argentinski i jedan indijski proizvođač pristali surađivati.
(51)
Analiza tih odgovora pokazala je da su domaće cijene koje je prijavio jedini argentinski proizvođač koji surađuje uistinu bile dosta visoke, značajno više od prodajnih cijena proizvođača iz Unije u uzorku kao i njihove neštetne cijene.
(52)
S druge strane, utvrđeno je da je indijsko tržište vrlo konkurentno zahvaljujući procijenjenom broju od 300 proizvođača. Kao rezultat toga, domaće cijene koje je prijavio indijski izvoznik koji surađuje mogu se smatrati razumnima.
(53)
Tajland i Indonezija uključeni su u isti ispitni postupak, ali vrlo mali broj proizvođača djeluje u obje zemlje što njihova domaća tržišta čini manje konkurentnima kada ih se usporedi s Indijom. Stoga se privremeno zaključuje da je Indija primjerena analogna zemlja u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe.
1.4. Uobičajena vrijednost
(54)
S obzirom na to da ni jednom kineskom izvozniku u uzorku nije odobren MET, uobičajena vrijednost odobrena je prema odredbi članka 2. stavka 7. točke (a) Osnovne uredbe, pri čemu je Indija analogna treća zemlja tržišnog gospodarstva.
(55)
Najprije je za svakog dotičnog proizvođača izvoznika utvrđeno je li ukupna domaća prodaja temperiranog pribora s navojem proizvođača iz analogne zemlje reprezentativna, tj. predstavlja li ukupni obujam prodaje minimalno 5 % od ukupnog obujma izvozne prodaje dotičnog proizvoda Uniji koju svaki proizvođač ostvaruje tijekom RIP-a. To je bio slučaj kod dva od tri proizvođača izvoznika u uzorku.
(56)
Komisija je naknadno utvrdila one vrste proizvoda koje na domaćem tržištu prodaju trgovačka društva gdje je proizvođač iz analogne zemlje ostvario ukupnu reprezentativnu domaću prodaju istovjetnu ili izravno usporedivu s vrstama koje se prodaju radi izvoza u Uniju.
(57)
Za svaku vrstu koju je proizvođač iz analogne zemlje prodavao na domaćem tržištu i za koju je utvrđeno da je izravno usporediva s vrstom temperiranog pribora s navojem koji proizvođači izvoznici prodaju kao izvoz u Uniju utvrđeno je je li domaća prodaja dovoljno reprezentativna. Domaća prodaja konkretne vrste proizvoda smatrala se dostatno reprezentativnom kada je obujam te vrste proizvoda prodan na domaćem tržištu nezavisnim kupcima tijekom RIP-a predstavljao najmanje 5 % ukupnog obujma prodaje usporedive vrste proizvoda prodane za izvoz u Uniju od strane proizvođača izvoznika.
(58)
Komisija je naknadno ispitala može li se za svaki istovjetni proizvod proizvođača iz analogne zemlje koji prodaje na domaćem tržištu u reprezentativnim količinama smatrati da se prodaje u uobičajenom tijeku trgovine. To je učinjeno tako što je za svaku vrstu proizvoda utvrđen udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom RIP-a.
(59)
Kada je obujam prodaje vrste proizvoda, prodan po neto prodajnoj cijeni jednakoj ili višoj od izračunanog troška proizvodnje, iznosio više od 80 % ukupnog obujma prodaje navedene vrste, te kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila jednaka trošku proizvodnje ili viša od njega, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnim domaćim cijenama. Navedena je cijena izračunana kao ponderirani prosjek cijena cjelokupne prodaje na domaćem tržištu iste vrste ostvarene tijekom RIP-a.
(60)
Kada je obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda iznosio 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje navedene vrste, ili kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila ispod troška proizvodnje, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni, izračunanoj kao ponderirani prosjek profitabilne prodaje samo navedene vrste.
(61)
Kada su sve vrste proizvoda prodane s gubitkom, smatralo se da nisu prodane u uobičajenom tijeku trgovine.
(62)
Za prodaju vrsta proizvoda koja nije ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine, kao i za vrste proizvoda koje nisu prodane u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu, korišten je izračun uobičajene vrijednosti.
(63)
Kako bi se izračunala uobičajena vrijednost, ponderirani prosjek nastalih prodajnih, općih i administrativnih (POA) troškova i ponderirana prosječna dobit koju je ostvario jedini proizvođač koji surađuje iz analogne zemlje kroz domaću prodaju istovjetnog proizvoda, u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka, dodani su njegovom prosječnom trošku proizvodnje tijekom razdoblja ispitnog postupka. Da bi se izračunala uobičajena vrijednost svih vrsta proizvoda koje se koristi u nereprezentativnim količinama na domaćem tržištu, korišten je ponderirani prosjek dobiti i troškovi POA u uobičajenom tijeku trgovine te nereprezentativne prodaje. Kada je bilo potrebno, troškovi proizvodnje i POA prilagođeni su prije nego što su se koristili za ispitivanje uobičajenog tijeka trgovine i za izračun uobičajenih vrijednosti.
1.5. Izvozna cijena
(64)
S obzirom na to da je proizvođačima u uzorku odobren IT te da su obavili izvoz dotičnog proizvoda izravno nezavisnim kupcima u Uniji, izvozna cijena utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe, tj. na temelju izvoznih cijena koje su stvarno plaćene ili koje treba platiti.
1.6. Usporedba
(65)
Usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene izvršena je na temelju cijene franko tvornica.
(66)
Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene napravljene su odgovarajuće prilagodbe cijena za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe.
(67)
Provedene su odgovarajuće prilagodbe na temelju fizičkih svojstava, posrednih poreza, troškova prijevoza, osiguranja, manipuliranja, utovara i popratnih troškova, pakiranja, kredita, bankovnih naknada i provizija kada je utvrđeno da su ti troškovi opravdani, točni i potkrijepljeni dokazima.
1.7. Dampinške marže
(68)
Za trgovačka društva u uzorku ponderirana prosječna uobičajena vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda utvrđena za analognu zemlju uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste dotičnog proizvoda, kako je predviđeno člankom 2. stavkom 11. i stavkom 12. Osnovne uredbe.
(69)
Na temelju toga privremene ponderirane prosječne dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Trgovačko društvo
Dampinška marža
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
(70)
Ponderirani prosjek dampinške marže proizvođača izvoznika koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak izračunan je u skladu s odredbama članka 9. stavka 6. Osnovne uredbe. Ta je marža utvrđena na temelju marži utvrđenih za proizvođače izvoznike u uzorku.
(71)
Na toj je osnovi dampinška marža izračunana za trgovačka društva koja surađuju, a nisu bila uključena u uzorak, privremeno utvrđena u iznosu od 42,3 %.
(72)
U pogledu svih ostalih proizvođača izvoznika iz NRK-a dampinške marže utvrđene su na temelju dostupnih činjenica u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe. Zato je najprije utvrđena razina suradnje usporedbom obujma izvoza u Uniju koji su prijavili proizvođači izvoznici koji surađuju s odgovarajućim Eurostatovim podacima o uvozu.
(73)
S obzirom na to da je suradnjom pokriveno više od 50 % ukupnog kineskog izvoza u Uniju te da se industrija može smatrati segmentiranom zbog velikog broja proizvođača izvoznika u NRK-u, razina suradnje može se smatrati visokom. S obzirom na to da nema razloga vjerovati da neki proizvođač izvoznik ne bi namjerno surađivao, preostala dampinška marža postavljena je na razinu trgovačkog društva iz uzorka s najvišom dampinškom maržom. To se smatralo primjerenim jer nije bilo naznaka da su trgovačka društva koja ne surađuju vršila damping na nižoj razini te kako bi se osigurala učinkovitost mjera.
(74)
Na toj osnovi privremene ponderirane prosječne dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Trgovačko društvo
Dampinška marža
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
Ostala trgovačka društva koja su surađivala
42,3 %
Sva ostala trgovačka društva
67,8 %
2. Tajland i Indonezija
2.1. Uobičajena vrijednost
(75)
U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija je najprije za svakog proizvođača izvoznika utvrdila je li njegova ukupna domaća prodaja istovjetnog proizvoda reprezentativna, tj. je li ukupni obujam te prodaje predstavljao najmanje 5 % njegova ukupnog obujma izvozne prodaje dotičnog proizvoda u Uniju. Ispitnim postupkom utvrđeno je da je domaća prodaja istovjetnog proizvoda bila reprezentativna za sve proizvođače izvoznike koji surađuju u Tajlandu i Indoneziji.
(76)
Komisija je naknadno utvrdila one vrste proizvoda koje na domaćem tržištu prodaju trgovačka društva s ukupnom reprezentativnom domaćom prodajom, koje su istovjetne ili vrlo slične vrstama koje se prodaju radi izvoza u Uniju.
(77)
Za svaku vrstu istovjetnog proizvoda koju su prodavali proizvođači izvoznici na svojem domaćem tržištu i za koju je utvrđeno da je usporediva s dotičnim proizvodom koji se prodavao za izvoz u Uniju, utvrđivalo se je li domaća prodaja bila dostatno reprezentativna za potrebe primjene članka 2. stavka 2. Osnovne uredbe. Domaća prodaja konkretne vrste proizvoda smatrala se dostatno reprezentativnom kada je ukupni obujam te vrste proizvoda prodan na domaćem tržištu nezavisnim kupcima tijekom RIP-a predstavljao najmanje 5 % ukupnog obujma prodaje usporedive vrste proizvoda prodane za izvoz u Uniju.
(78)
Komisija je naknadno ispitala može li se svaka vrsta istovjetnog proizvoda koja se proda na domaćem tržištu u reprezentativnim količinama smatrati ostvarenom u uobičajenom tijeku trgovine prema članku 2. stavku 4. Osnovne uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu za svaku vrstu proizvoda tijekom ispitnog postupka.
(79)
Kada je obujam prodaje vrste proizvoda, prodan po neto prodajnoj cijeni jednakoj ili višoj od izračunanog troška proizvodnje, iznosio više od 80 % ukupnog obujma prodaje proizvoda navedene vrste te kada je ponderirana prosječna cijena bila jednaka jediničnom trošku ili viša od njega, uobičajena je vrijednost, prema vrsti proizvoda, izračunana kao ponderirani prosjek svih cijena domaće prodaje predmetne vrste proizvoda.
(80)
Kada je obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda činio 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje navedene vrste ili kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila niža od jediničnog troška, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni koja je izračunana kao ponderirana prosječna cijena samo profitabilne domaće prodaje predmetne vrste proizvoda.
(81)
Kada su sve vrste proizvoda prodane s gubitkom, smatralo se da nisu prodane u uobičajenom tijeku trgovine.
(82)
Za prodaju vrsta proizvoda koja nije ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine, kao i za vrste proizvoda koje nisu prodane u reprezentativnim količinama na domaćem tržištu, korišten je izračun uobičajene vrijednosti.
(83)
Kako bi se izračunala uobičajena vrijednost, ponderirani prosjek nastalih prodajnih, općih i administrativnih (POA) troškova i ponderirana prosječna dobit koju su ostvarili proizvođači izvoznici koji surađuju kroz domaću prodaju istovjetnog proizvoda, u uobičajenom tijeku trgovine tijekom razdoblja ispitnog postupka, dodani su njihovom prosječnom trošku proizvodnje tijekom razdoblja ispitnog postupka. Da bi se izračunala uobičajena vrijednost svih vrsta proizvoda prodanih u nereprezentativnim količinama na domaćem tržištu, korištena je ponderirana prosječna dobiti i troškovi POA u uobičajenom tijeku trgovine te nereprezentativne prodaje.
2.2. Izvozna cijena
(84)
S obzirom na to da je sav izvoz dotičnog proizvoda tajlandskih i indonezijskih izvoznika koji surađuju izvršen nezavisnim kupcima u Uniji, izvozna cijena utvrđena je u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe, tj. na temelju izvoznih cijena koje su stvarno plaćene ili koje treba platiti.
2.3. Usporedba
(85)
Usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene izvršena je na temelju cijene franko tvornica.
(86)
Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene napravljene su odgovarajuće prilagodbe cijena za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe.
(87)
Provedene su odgovarajuće prilagodbe na temelju razine trgovine, troškova prijevoza, osiguranja, manipuliranja, utovara i popratnih troškova, pakiranja, kredita, bankovnih naknada i provizija kada je utvrđeno da su ti troškovi opravdani, točni i potkrijepljeni dokazima.
2.4. Dampinške marže
(a) Tajland
(88)
Za dva trgovačka društva u Tajlandu koja surađuju, ponderirana prosječna uobičajena vrijednost svake vrste dotičnog proizvoda uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste dotičnog proizvoda, kako je predviđeno člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe.
(89)
S obzirom na to da se razina suradnje smatrala visokom (obujam izvoza dva tajlandska trgovačka društva koja surađuju predstavljao je više od 80 % ukupnog tajlandskog izvoza u Uniju tijekom RIP-a), dampinška marža za sve ostale tajlandske proizvođače izvoznike postavljena je na razinu najviše dampinške marže dva trgovačka društva koja surađuju.
(90)
Na temelju toga, privremene ponderirane prosječne dampinške marže za tajlandska društva, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Trgovačko društvo
Dampinška marža
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
Sva ostala trgovačka društva
50,7 %
(b) Indonezija
(91)
Za jedino trgovačko društvo koje surađuju, ponderirana prosječna uobičajena vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste dotičnog proizvoda, kako je predviđeno člankom 2. stavcima 11. i 12. Osnovne uredbe.
(92)
S obzirom na to da se razina suradnje smatrala visokom (obujam uvoza jedinog indonezijskog trgovačkog društva koje surađuje predstavljao je više od 80 % ukupnog indonezijskog izvoza u Uniju tijekom RIP-a), dampinška marža za sve ostale indonezijske proizvođače izvoznike postavljena je na istu razinu kao i za trgovačko društvo koje surađuje.
(93)
Na temelju toga, privremene ponderirane prosječne dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Trgovačko društvo
Dampinška marža
PT. Tri Sinar Purnama
11,0 %
Sva ostala trgovačka društva
11,0 %
E. ŠTETA
1. Proizvodnja Unije
(94)
Tijekom RIP-a, istovjetni proizvod proizvodilo je šest proizvođača u Uniji. Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 29., dvije skupine proizvođača iz Unije koje se sastoje od tri proizvođača iz Unije odabrane su u uzorak te predstavljaju 81 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji.
2. Definicija industrije Unije
(95)
Stoga svih šest proizvođača iz Unije koji su proizvodili istovjetni proizvod tijekom RIP-a predstavljaju industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe te ih se dalje u tekstu navodi kao „industrija Unije”.
3. Potrošnja Unije
(96)
Potrošnja Unije utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije i obujma uvoza koji navodi Eurostat, kako je izmijenjeno nalazima ispitnog postupka.
(97)
Potrošnja Unije drastično se smanjila za 21 % između 2008. i 2009. da bi se naknadno povećala za 12 postotnih bodova na razinu 9 % ispod potrošnje na početku razmatranog razdoblja.
Potrošnja Unije (u tonama)
2008.
2009.
2010.
RIP
Potrošnja
Unije
72 231
57 398
59 190
65 460
Indeks
100
79
82
91
Izvor:
Podaci iz pritužbe, Eurostat i odgovori na upitnik.
4. Uvoz iz dotičnih zemalja
4.1. Kumulativna ocjena učinaka uvoza iz dotičnih zemalja
(98)
Komisija je ispitivala treba li se uvoz temperiranog pribora s navojem podrijetlom iz dotičnih zemalja ocjenjivati kumulativno u skladu s člankom 3. stavkom 4. Osnovne uredbe.
(99)
Dampinška marža utvrđena u odnosu na uvoz iz svake od dotičnih zemalja bila je iznad praga de minimis kako je definirano u članku 9. stavku 3. Osnovne uredbe (vidjeti gornje uvodne izjave 74., 90. i 93.).
(100)
S obzirom na obujam dampinškog uvoza iz Indonezije, utvrđeno je da je činio samo oko 2,5 % sveukupnog uvoza istovjetnog proizvoda u Uniju tijekom RIP-a. Dakle, može se smatrati da taj uvoz ne predstavlja uzrok materijalne štete industriji Unije u pogledu članka 9. stavka 3. Osnovne uredbe ili odredaba Antidampinškog sporazuma WTO-a (5).
(101)
Istodobno je ispitni postupak u ovoj privremenoj fazi utvrdio da je većina uvoza iz Indonezije možda bila nepravilno deklarirana pod različitom oznakom KN, tj. 7307 99 10 umjesto 7307 19 10, koja se obično odnosi na lijevani pribor za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza. No, svi ili barem veći dio tog moguće pogrešno deklariranog uvoza već je uključen u 2,5 % koji se navode u prethodnoj uvodnoj izjavi.
(102)
U pogledu gore navedenog, privremeno je odlučeno da se taj uvoz ne treba kumulirati s dampinškim uvozom iz Tajlanda i NRK-a.
(103)
S obzirom na obujam dampinškog uvoza iz Tajlanda i NRK-a, ne može ga se smatrati zanemarivim, jer je njegov tržišni udio tijekom RIP-a iznosio 5,4 %, odnosno 47,3 %.
(104)
Kumulativna procjena privremeno se smatrala odgovarajućom u pogledu usporedivih uvjeta konkurencije između uvoza iz te dvije zemlje i istovjetnog proizvoda iz Unije, tj. kroz iste prodajne kanale i istim kategorijama kupaca. U određenom broju slučajeva pokazalo se da su se uvezeni proizvodi iz NRK-a i Tajlanda prodavali posredstvom istih distributera.
(105)
U pogledu gore navedenog, privremeno se smatralo da su ispunjeni svi kriteriji određeni člankom 3. stavkom 4. Osnovne uredbe. Uvoz iz Tajlanda i NRK-a zato je ispitan kumulativno. Taj se uvoz naziva „uvoz iz dvije dotične zemlje”.
4.2. Obujam i tržišni udio uvoza iz dvije dotične zemlje
(106)
Tijekom razmatranog razdoblja obujam uvoza dotičnog proizvoda iz dvije dotične zemlje na tržište Unije povećao se za 15 %. Iako se uvoz početno smanjio za 16 % između 2008. i 2009. zbog pada potrošnje spomenutog u gornjoj uvodnoj izjavi 97., naknadno se značajno povećao za 31 postotni bod do RIP-a.
Obujam uvoza iz Unije (u tonama)
2008.
2009.
2010.
RIP
NRK
26 188
22 413
22 065
30 786
Indeks
100
86
84
118
Tajland
3 723
2 681
3 331
3 485
Indeks
100
72
89
94
Dvije dotične zemlje
29 911
25 094
25 396
34 271
Indeks
100
84
85
115
Izvor:
Eurostat i nalazi ispitnog postupka.
(107)
Tržišni udio dampinškog uvoza iz dvije dotične zemlje povećao se za 11 postotnih bodova s 41,7 % na 52,7 % tijekom razmatranog razdoblja. Do tog je rasta tržišnog udjela uglavnom došlo između 2010. i RIP-a, tijekom razdoblja oporavka potražnje.
Tržišni udio Unije
2008.
2009.
2010.
RIP
NRK
36,5 %
39,3 %
37,7 %
47,3 %
Indeks
100
108
103
129
Tajland
5,2 %
4,7 %
5,7 %
5,4 %
Indeks
100
91
110
103
Dvije dotične zemlje
41,7 %
44,0 %
43,4 %
52,7 %
Indeks
100
106
104
126
Izvor:
Podaci iz pritužbe, Eurostat i odgovori na upitnik.
4.3. Cijene uvoza iz dvije dotične zemlje i sniženje cijene
(a) Razvoj cijena
(108)
U donjoj tablici prikazana je prosječna cijena dampinškog uvoza iz dvije dotične zemlje, na granici Unije, neocarinjeno, prema podacima Eurostata. Tijekom razmatranog razdoblja prosječna cijena uvoza iz dvije dotične zemlje stalno se povećavala za ukupno 14 %.
Cijene uvoza (EUR/tona)
2008.
2009.
2010.
RIP
NRK
1 428
1 557
1 631
1 676
Indeks
100
109
114
117
Tajland
2 126
2 208
2 036
2 148
Indeks
100
104
96
101
Dvije dotične zemlje
1 515
1 626
1 679
1 721
Indeks
100
107
111
114
Izvor:
Eurostat.
(b) Sniženje cijena
(109)
Izvršena je usporedba cijena prema vrstama između prodajnih cijena proizvođača izvoznika i prodajnih cijena u Uniji proizvođača iz Unije u uzorku. U tu su svrhu cijene proizvođača iz Unije u uzorku prema nepovezanim kupcima uspoređene s cijenama proizvođača izvoznika u uzorku dvije dotične zemlje. Prilagodbe su primijenjene prema potrebi da bi se uzele u obzir razlike u razini trgovine (posebno prodaje OEM) i troškovi nakon uvoza.
(110)
Usporedba pokazuje da se, tijekom RIP-a, uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz Tajlanda i NRK-a u Uniji prodao po cijenama koje snižavaju cijene industrije Unije i to, kada se izrazi u postotku, za 25 % do 55 %.
5. Stanje industrije Unije
(111)
U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitivanje utjecaja dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je evaluaciju svih gospodarskih čimbenika koji imaju utjecaj na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. Niže predstavljeni podaci odnose se na sve proizvođače iz Unije u pogledu proizvodnje, proizvodnog kapaciteta, prodajnih i tržišnih udjela i na proizvođače iz Unije u uzorku za sve ostale pokazatelje. U vezi s pokazateljima na temelju proizvođača u uzorku, s obzirom na to da se uzorak sastojao samo od dvije skupine proizvođača, stvarni skupni podaci se zbog povjerljivosti nisu mogli objaviti u donjim povezanim tablicama, već su prikazani samo indeksi kako bi se prikazalo kretanje tih pokazatelja.
5.1. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(112)
Proizvodni obujam Unije jako je pao između 2008. i 2009. za 39 % te se naknadno malo smanjio s već niske razine unatoč porastu potrošnje od 12 postotnih bodova u sljedećim godinama, kako je naznačeno u gornjoj uvodnoj izjavi 97.
Obujam proizvodnje Unije (u tonama)
Svi proizvođači
2008.
2009.
2010.
RIP
Potrošnja Unije
55 726
33 780
32 303
32 646
Indeks
100
61
58
59
61
58
59
Izvor:
Podaci iz pritužbe i odgovori na upitnik.
(113)
Proizvodni kapacitet industrije Unije smanjio se za 21 % tijekom razmatranog razdoblja, uglavnom između 2008. i 2009. Glavni razlog za smanjenje proizvodnog kapaciteta bio je zatvaranje tri proizvođača iz Unije tijekom razmatranog razdoblja.
Proizvodni kapacitet Unije (tone)
Svi proizvođači
2008.
2009.
2010.
RIP
Proizvodni kapacitet
90 400
75 440
71 440
71 440
Indeks
100
83
79
79
Izvor:
Podaci iz pritužbe i odgovori na upitnik.
(114)
Unatoč smanjenju proizvodnog kapaciteta iskorištenost kapaciteta industrije Unije smanjila se za 26 % uglavnom između 2008. i 2009.
Iskorištenost kapaciteta proizvodnje Unije
Svi proizvođači
2008.
2009.
2010.
RIP
Iskorištenost kapaciteta proizvodnje
62 %
45 %
45 %
46 %
Indeks
100
73
73
74
Izvor:
Podaci iz pritužbe i odgovori na upitnik.
5.2. Zalihe
(115)
Obujam zaliha smanjio se za 23 % tijekom razmatranog razdoblja u skladu sa sniženjem prodajnog i proizvodnog obujma industrije Unije.
Zalihe (u tonama)
Uzorak
2008.
2009.
2010.
RIP
Indeks
100
91
75
77
Izvor:
Odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku.
5.3. Obujam prodaje i tržišni udio
(116)
Obujam prodaje svih proizvođača iz Unije na tržištu Unije značajno se smanjio za 25 % između 2008. i 2009. zbog smanjene potražnje. Potražnja u Uniji značajno se pak povećala nakon 2009. kako je spomenuto u gornjoj uvodnoj izjavi 97., ali prodaja u Uniji ostala je na niskoj razini iz 2009. do kraja razmatranog razdoblja.
Obujam prodaje Unije (u tonama)
Svi proizvođači
2008.
2009.
2010.
RIP
Prodaja Unije
34 210
25 702
26 717
25 333
Indeks
100
75
78
74
Izvor:
Odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku.
(117)
Tržišni udio industrije Unije stalno se smanjivao za 9 postotnih bodova ili 18 % tijekom razmatranog razdoblja, dok je dampinški uvoz dobio 11 postotnih bodova tržišnog udjela tijekom istog razdoblja kako je naznačeno u gornjoj uvodnoj izjavi 107.
Tržišni udio Unije
Svi proizvođači
2008.
2009.
2010.
RIP
Prodaja Unije
47,7 %
45,1 %
45,6 %
38,9 %
Indeks
100
95
96
82
Izvor:
Podaci iz pritužbe, Eurostat i odgovori na upitnik.
5.4. Cijene i čimbenici koji utječu na cijene
(118)
Proizvođači iz Unije u uzorku uspjeli su samo umjereno povećati svoje prodajne cijene za 4 % tijekom razmatranog razdoblja. Zbog sve većih količina dampinškog uvoza koji dospijeva na tržište Unije, to povećanje cijene bilo je niže od povećanja troškova.
Prosječna cijena Unije po toni
Uzorak
2008.
2009.
2010.
RIP
Indeks
100
103
103
104
Izvor:
Odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku.
5.5. Profitabilnost, povrat ulaganja i novčani tok
(119)
Profitabilnost industrije Unije utvrđena je izražavanjem neto dobiti od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima na tržištu Unije prije oporezivanja u postocima prometa kod te prodaje. Dok je profitabilnost industrije Unije bila zadovoljavajuća na početku razmatranog razdoblja, gotovo je u potpunosti nestala u 2009. Iako se naknadno donekle oporavila, ostala je dosta ispod neštetne razine tijekom ostatka razmatranog razdoblja.
(120)
U pogledu povrata ulaganja izraženog kao dobiti u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja, taj je pokazatelj slijedio isto kretanje kao i profitabilnost.
Profitabilnost i povrat ulaganja (ROI)
Uzorak
2008.
2009.
2010.
RIP
Profitabilnost (indeks)
100
8
38
37
ROI (indeks)
100
1
36
40
Izvor:
Odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku.
(121)
Neto novčani tok iz poslovnih djelatnosti stalno se smanjivao za ukupno 64 % tijekom razmatranog razdoblja pri čemu je dosegao vrlo nisku razinu tijekom RIP-a.
Novčani tok (EUR)
Uzorak
2008.
2009.
2010.
RIP
Indeks
100
55
58
36
Izvor:
Odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku.
5.6. Rast
(122)
Kako je naznačeno u gornjoj uvodnoj izjavi 97., potrošnja Unije značajno je narasla između 2009. i RIP-a za 8 000 tona, dok se obujam dampinškog uvoza povećao za 9 000 tona tijekom istog razdoblja, kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 106. Ukupni rast tržišta Unije između 2009. i RIP-a apsorbirao je dampinški uvoz, a prodaja u Uniji industrije Unije ostala je na vrlo niskoj razini iz 2009. Dakle, dokazano je da industrija Unije nije mogla imati korist od nedavnog rasta potrošnje Unije zbog sve većeg tržišnog udjela dampinškog uvoza iz dvije dotične zemlje.
5.7. Ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
(123)
Tijekom razmatranog razdoblja investicije proizvođača iz Unije u uzorku razvijale su se na sljedeći način:
Neto ulaganja (EUR)
Uzorak
2008.
2009.
2010.
RIP
Indeks
100
65
41
76
Izvor:
Odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku.
(124)
Kako je prikazano u gornjoj tablici, proizvođači iz Unije značajno su smanjili ulaganja između 2008. i 2010. To se kretanje promijenilo tijekom RIP-a kada su se ulaganja značajno povećala, ali da pritom nisu dosegla razinu s početka razmatranog razdoblja.
5.8. Sposobnost prikupljanja kapitala
(125)
Zbog nedovoljne profitabilnosti opisane u gornjoj uvodnoj izjavi 119., neki od proizvođača iz Unije susreli su se s poteškoćama prikupljanja kapitala za buduća ulaganja u trenutačnim okolnostima. Također, nezadovoljavajući povrat ulaganja dodatni je problem u prikupljanju kapitala.
5.9. Zaposlenost, produktivnost i troškovi rada
(126)
Zaposlenost u ekvivalentima punog radnog vremena (EPRV) uvelike je slijedila razvoj obujma proizvodnje (vidjeti gornju uvodnu izjavu 112.), što je znak da je industrija Unije pokušala racionalizirati troškove proizvodnje kada je bilo potrebno. Industrija Unije pokušala je prilagoditi radnu snagu sve lošijem stanju na tržištu čime je došlo do stabilnog sveukupnog pada zaposlenosti od 36 % tijekom razmatranog razdoblja.
Zaposlenost u EPRV-u
Uzorak
2008.
2009.
2010.
RIP
Indeks
100
75
67
64
Izvor:
Odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku.
(127)
Unatoč gornjim pokušajima industrije Unije da uskladi zaposlenost sa sve lošijim stanjem na tržištu, proizvodnja po EPRV-u proizvođača u Uniji značajno je pala za 19 % između 2008. i 2009. Stanje se stalno naknadno poboljšavalo, ali ostalo je 9 % niže nego u početku razmatranog razdoblja.
Produktivnost (u tonama/EPRV)
Uzorak
2008.
2009.
2010.
RIP
Indeks
100
81
87
91
Izvor:
Odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku.
(128)
Tijekom razmatranog razdoblja prosječni trošak rada industrije Unije stalno se povećavao za ukupno 12 %.
Troškovi rada (EUR/EPRV)
Uzorak
2008.
2009.
2010.
RIP
Indeks
100
106
112
112
Izvor:
Odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku.
5.10. Visina dampinške marže
(129)
Dampinške su marže za uvoz iz dvije dotične zemlje, kako je navedeno u uvodnim izjavama 74. i 90., visoke. S obzirom na obujam, tržišni udio i cijene dampinškog uvoza, utjecaj dampinških marži može se smatrati značajnim.
5.11. Oporavak od prethodnog dampinga
(130)
Temperirani pribor s navojem podrijetlom iz Brazila, Češke Republike, Japana, NRK-a, Republike Koreje i Tajlanda već je podlijegao mjerama (6) između 2000. i 2005 (7). („prethodne mjere”). Zadovoljavajuća profitabilnost industrije Unije na početku razmatranog razdoblja (vidjeti gornju uvodnu izjavu 119.) ukazuje na to da su te mjere donijele privremeno olakšanje za industriju Unije. Sve veći obujam dampinškog uvoza je pak zaustavio to prilično pozitivno razdoblje. Također se napominje da kombinirani tržišni udio šest zemalja na koje su se odnosile prethodne mjere nikada nije bio iznad 29 % (8), dok su dvije zemlje na koje se odnosi trenutačni ispitni postupak imale tržišni udio od 52,7 tijekom RIP-a, kako je naznačeno u gornjoj uvodnoj izjavi 107.
6. Zaključak o šteti
(131)
Pokazatelji štete negativno su se razvijali tijekom razmatranog razdoblja. To je posebno uočljivo kod pokazatelja koji se odnose na profitabilnost, obujam proizvodnje, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje i marketinški udio koji su pokazali jasno pogoršanje.
(132)
Istodobno, uvoz temperiranog pribora s navojima iz dvije dotične zemlje snižavao je cijene industrije Unije za do 55 % tijekom RIP-a (vidjeti gornju uvodnu izjavu 110.), čime se istodobno značajno povećava njihov tržišni udio (vidjeti gornju uvodnu izjavu 107.).
(133)
S obzirom na gore navedeno, privremeno se zaključuje da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.
F. UZROČNOST
1. Uvod
(134)
U skladu s člankom 3. stavcima 6. i 7. Osnovne uredbe, ispitano je je li dampinški uvoz podrijetlom iz NRK-a i Tajlanda prouzročio štetu industriji Unije u mjeri koja se može smatrati materijalnom. Poznati čimbenici osim dampinškog uvoza, koji su u isto vrijeme mogli uzrokovati štetu industriji Unije, također su ispitani kako bi se osiguralo da se moguća šteta koju su uzrokovali ti čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu.
2. Učinak dampinškog uvoza
(135)
Između 2008. i RIP-a obujam dampinškog uvoza iz dvije dotične zemlje povećao se u pogledu obujma za 15 % na tržištu koje se smanjilo za 9 %, što je dovelo do povećanja tržišnog udjela u Uniji s 41,7 % na 52,7 %.
(136)
Povećanje dampinškog uvoza dotičnog proizvoda iz dvije dotične zemlje tijekom razmatranog razdoblja podudaralo se sa silaznim kretanjem većine pokazatelja štete industrije Unije. Industrija Unije izgubila je 8,7 postotnih bodova tržišnog udjela te je morala smanjiti svoju proizvodnju za 41 %. Značajno sniženje cijena spriječilo je industriju Unije da prenese povećane troškove proizvodnje u prodajnim cijenama u prihvatljivoj mjeri što je dovelo do vrlo niskih razina profitabilnosti tijekom većeg dijela razmatranog razdoblja.
(137)
Na temelju gore navedenog privremeno se zaključuje da dampinški uvoz po niskim cijenama iz dvije dotične zemlje koji je u velikom i, ukupno gledano, sve većem obujmu ušao na tržište Unije i koji značajno snižava cijene industrije Unije tijekom cijelog razmatranog razdoblja, nanosi materijalnu štetu industriji Unije.
3. Učinak ostalih čimbenika
3.1. Uvoz iz ostalih trećih zemalja
(138)
Dok Eurostat prijavljuje značajan uvoz iz Indije po vrlo niskim cijenama tijekom cijelog razmatranog razdoblja, postoje pokazatelji da se taj uvoz ne odnosi na dotični proizvod, već na različite proizvode prijavljene pod istom oznakom KN.
(139)
Za ostale treće zemlje postojao je ograničeni uvoz tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Ukupni tržišni udio uvoza iz zemalja koje nisu dvije dotične zemlje smanjio se za 2,1 postotni bod s 10,5 % na 8,4 %.
(140)
Sljedeći najveći izvori uvoza tijekom RIP-a bili su Indonezija, Brazil i Turska koji su imali tržišne udjele između 1,3 % i 1,6 % te su sve te zemlje izgubile tržišni udio tijekom razmatranog razdoblja.
Tržišni udio uvoza
2008.
2009.
2010.
RIP
Brazil
3,6 %
3,8 %
4,0 %
1,5 %
Indonezija
1,8 %
2,5 %
1,9 %
1,6 %
Turska
1,6 %
2,0 %
1,9 %
1,3 %
Ostale zemlje
3,6 %
2,5 %
3,2 %
4,0 %
Ukupno
10,5 %
10,8 %
11,0 %
8,4 %
Indeks
100
105
104
80
Izvor:
Eurostat.
(141)
Zbog ograničenog obujma i sve manjeg uvoza iz trećih zemalja, može se zaključiti da uvoz iz trećih zemalja koje nisu dotične zemlje nije doprinio šteti koju je pretrpjela industrija Unije tijekom RIP-a.
3.2. Realizacija izvoza industrije Unije
(142)
S obzirom na razvoj izvozne prodaje industrije Unije, iznos se tijekom razmatranog razdoblja stalno smanjivao za ukupno 34 %.
Izvozna prodaja (u tonama)
Uzorak
2008.
2009.
2010.
RIP
Izvozna prodaja
7 134
5 043
4 969
4 700
Indeks
100
71
70
66
Izvor:
Odgovori na upitnik proizvođača iz EU-a u uzorku.
(143)
No, tijekom cijelog razmatranog razdoblja izvozna prodaja činila je samo 13 %-15 % proizvodnje industrije Unije. Dakle, ne čini se da je doprinijela u značajnoj mjeri šteti koju je industrija Unije pretrpjela tijekom RIP-a.
3.3. Kretanje potrošnje Unije
(144)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 97., potrošnja Unije smanjila se za 21 % između 2008. i 2009., što je dovelo do smanjenja prodaje industrije Unije u Uniji za 25 % tijekom tog razdoblja. Nakon 2009. potrošnja Unije značajno je narasla za oko 8 000 tona, dok se obujam dampinškog uvoza povećao za oko 9 000 tona tijekom istog razdoblja, kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 106. Ukupni rast tržišta Unije između 2009. i RIP-a apsorbirao je dampinški uvoz, a prodaja u Uniji industrije Unije ostala je na vrlo niskoj razini iz 2009.
(145)
Zainteresirane stranke tvrdile su da je važan uzrok štete bila kriza na španjolskom građevinskom tržištu koja je navodno snažno utjecaja na španjolsko trgovačko društvo ATUSA koje je ujedno i jedan od glavnih podnositelja pritužbe. No, ATUSA najviše prodaje državama članicama EU-a i stvarni utjecaj španjolske građevinske krize bio je ograničen na njihovu prodaju u Španjolskoj koja nikada nije činila većinu njihove prodaje. Nadalje, slika štete jasna je u pogledu obje skupine trgovačkih društava u uzorku, ukupnosti podnositelja pritužbe kao i sveukupne industrije Unije. U svakom slučaju, analiza štete nije bila ograničena na rezultate jednog proizvođača u Uniji ili jednog nacionalnog tržišta, već se odnosila na cjelokupnu industriju Unije.
(146)
Zainteresirane stranke također su tvrdile da šteta uzrokovana negativnim razvojem potrošnje Unije nije uzrokovana dampinškim uvozom, već učincima zamjene. U tom pogledu napominje se da je negativni razvoj potrošnje u Uniji mogao prouzročiti štetu proizvođačima u Uniji. Štetu je pak pogoršalo stabilno povećanje dampinškog uvoza na sve manjem tržištu. Kako je gore navedeno, nedavni oporavak potrošnje Unije isključivo je bio od koristi za dampinški uvoz, pri čemu proizvođači iz Unije nisu uspjeli povećati svoj prodajni obujam.
3.4. Strukturni problemi proizvođača u Uniji
(147)
Zainteresirane stranke tvrdile su da činjenica da je Georg Fischer (GF) nastavio biti profitabilan unatoč višim cijenama dok su kod ostalih proizvođača iz Unije izostali zadovoljavajući rezultati ukazuje na strukturne probleme nastale zbog štete koju je pretrpjela industrija Unije, a ne zbog dampinškog uvoza. No, GF je također pretrpio negativni utjecaj, izgubio tržišni udio i dio profitne marže. Zaposlenost je pala, baš kao i proizvodnja. Dakle, argument da GF nije pretrpio štetu ne može se prihvatiti.
(148)
Nadalje, svi proizvođači iz Unije, uključujući GF, podlijegali su pritisku na cijene koji je vršio dampinški uvoz.
(149)
Slično tome, zainteresirane stranke tvrdile su da, s obzirom na to da je Berg Montana, bugarsko ovisno društvo grupacije ATUSA, također nastavilo biti profitabilno, ukazuje na to da su ostali razlozi osim dampinškog uvoza uzrokovali štetu. No, i na društvo Berg Montana negativno je utjecao kineski uvoz: proizvodnja i iskorištenost kapaciteta značajno se smanjila, baš kao i zaposlenost. S obzirom na to da je većina prodaje koju je ostvarilo društvo Berg Montana bila povezanim trgovačkim društvima grupacije ATUSA, izolirani pogled na profitabilnost društva Berg Montana bez promatranja financijskog rezultata ukupne grupacije nije prikladan s obzirom na to da na profitabilnost društva Berg Montana utječu transferne cijene - a sveukupno gledajući grupacija ATUSA bilježi gubitke. Dakle, argument da društvo Berg Montana nije pretrpjelo štetu ne može se prihvatiti.
(150)
Može se tvrditi da je pad od 9 % u produktivnosti rada između 2008. i RIP-a, kako je naznačeno u gornjoj uvodnoj izjavi 127., znak strukturnog problema. No, taj pad se dogodio u razdoblju tijekom kojeg je industrija Unije smanjila sveukupnu radnu snagu za 36 % i proizvodnju za 41 %. Ta smanjenja pokazuju da su proizvođači iz Unije stalno bili prisiljeni usklađivati svoje poslovanje s pritiskom tržišta koji je proizlazio iz dampinškog uvoza i privremeno slabije potražnje. U svjetlu tog lošeg gospodarskog okruženja, smanjenje produktivnosti rada od 9 % može se smatrati dosta umjerenim.
4. Zaključak o uzročnosti
(151)
Zaključak je da je gornja analiza pokazala da se uvoz iz dvije dotične zemlje povećao u pogledu količina i dobio značajni tržišni udio tijekom razmatranog razdoblja. Nadalje, te povećane količine koje su ušle na tržište Unije po dampinškim cijenama značajno su snižavale cijene industrije Unije.
(152)
Analizirani su i ostali čimbenici koji su mogli prouzročiti štetu industriji Unije. U tom pogledu utvrđeno je da se ne čini da su uvoz iz trećih zemalja, realizacija izvoza industrije Unije i razvoj potrošnje u Uniji takve prirode da bi se mogla prekinuti uzročno-posljedična veza između dampinškog uvoza i štete koju je pretrpjela industrija Unije tijekom RIP-a.
(153)
Na temelju gore navedene analize koja je ispravno prepoznala razliku i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnih učinaka dampinškog uvoza, privremeno se zaključuje da je uvoz iz NRK-a i Tajlanda prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u smislu članka 3. stavka 6. Osnovne uredbe.
G. INTERES UNIJE
1. Uvodna napomena
(154)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, ispitalo se postoje li, unatoč privremenom zaključku o štetnom uvozu, utemeljeni razlozi za zaključak da u ovom slučaju usvajanje mjera nije bilo u interesu Unije. U tu svrhu i u skladu s člankom 21. stavkom 1. Osnovne uredbe, vjerojatni utjecaj mogućih mjera na sve uključene stranke, kao i vjerojatne posljedice nepoduzimanja mjera, razmotreni su na temelju svih dostavljenih dokaza.
2. Industrija Unije
(155)
Svi poznati proizvođači iz Unije podržavaju uvođenje antidampinških mjera. Podsjeća se da je većina pokazatelja štete pokazala negativno kretanje te da je utjecaj bio posebno jak na pokazatelje štete koji se odnose na proizvodni i prodajni obujam te tržišni udio kao i financijske rezultate industrije Unije poput profitabilnosti i povrata investicije.
(156)
Ako se uvedu mjere, očekuje se da će se sniženje cijena i gubitak tržišnog udjela ublažiti i da će se prodajne cijene industrije Unije početi oporavljati, što će dovesti do značajnog poboljšanja financijskog stanja Unije.
(157)
S druge strane, ako se ne uvedu antidampinške mjere, vjerojatno je da bi se pogoršanje tržišta industrije Unije i njezinog financijskog stanja nastavilo. U tom scenariju industrija Unije izgubila bi daljnji tržišni udio jer ne može slijediti tržišne cijene koje je postavio dampinški uvoz iz dvije dotične zemlje. Vjerojatni učinci doveli bi do daljnjih rezova u proizvodnji i zatvaranja proizvodnih pogona u Uniji, što bi dovelo do značajnog gubitka radnih mjesta.
(158)
Uzimajući u obzir gore navedene čimbenike, privremeno se zaključuje da bi uvođenje privremenih antidampinških mjera bilo u interesu industrije Unije.
3. Uvoznici
(159)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 31., 32 nepovezana uvoznika surađivala su u ispitnom postupku i njihov uvoz činio je oko 45 % ukupnog uvoza iz dvije dotične zemlje. Općenito, uvoznici se protive uvođenju antidampinških mjera. No, u većini slučajeva čini se da bi utjecaj mjera bio ograničen. U mnogim slučajevima dotični proizvod čini manji dio ukupnog poslovanja uvoznikâ. Također, neki su uvoznici već nabavili temperirani pribor s navojem iz drugih izvora, a uvoznici koji trenutačno nabavljaju samo iz dvije dotične zemlje također mogu prijeći na ostale izvore, uključujući industriju Unije. Na temelju toga privremeno se zaključuje da uvođenje privremenih mjera neće imati naknadne negativne učinke na interes uvoznika.
4. Korisnici
(160)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 18., temperirani pribor s navojem uglavnom se koristi u sustavima za plin, vodu i grijanje u stambenim i nestambenim zgradama. Kao takvi, korisnici temperiranog pribora s navojem su vodoinstalateri. U ovom ispitnom postupku nisu surađivali korisnici niti udruženja potrošača. Također, vrijednost temperiranog pribora s navojem čini samo manji dio ukupnog troška plina, vode ili instalacija za grijanje. Na temelju toga privremeno se zaključuje da uvođenje privremenih mjera neće imati naknadne negativne učinke na interes korisnika.
(161)
Sve u svemu, kada se uzme u obzir cjelokupni utjecaj antidampinških mjera, pozitivni učinci na industriju Unije očito poništavaju moguće negativne utjecaje na druge interesne skupine. Dakle, privremeno se zaključuje da antidampinške pristojbe nisu u suprotnosti s interesima Unije.
5. Aspekti konkurentnosti
(162)
Zainteresirane stranke tvrdile su da bi u slučaju uvođenja antidampinških mjera moglo doći do duopola na tržištu Unije kojim bi dominirala dva glavna podnositelja pritužbe ATUSA i GF. U tom pogledu treba najprije navesti da je trenutačni tržišni udio te dvije grupacije razmjerno nizak, čime navodni „duopol” dobiva razmjerno umjereni tržišni udio od oko 30 %. To treba usporediti s tržišnim udjelom dvije dotične zemlje koji iznosi 52,7 %, dok uvoz iz ostalih trećih zemalja također predstavlja tržišni udio od 8,4 %. Drugi proizvođači iz Unije također drže tržišni udio od 7,5 %.
(163)
Nadalje, svrha antidampinških pristojbi nije zabrana cjelokupnog uvoza, već ponovno uspostavljanje ravnomjernih tržišnih uvjeta. Treba napomenuti da prethodne mjere na snazi između 2000. i 2005. nisu zaustavile uvoz. Baš suprotno, NRK je izvozio veće količine u 2002., 2003. i 2004. nego prije uvođenja mjera antidampinške pristojbe od 49,4 %. Sve u svemu, prisutnost značajnog broja dionika na tržištu Unije ukazuje na to da je rizik od nekonkurentnog duopola na tržištu Unije nizak.
6. Zaključak o interesu Unije
(164)
S obzirom na navedeno, privremeno se zaključilo da, na temelju raspoloživih podataka o interesu Unije, ne postoje utemeljeni razlozi protiv uvođenja privremenih mjera za uvoz temperiranog pribora s navojem podrijetlom iz NRK-a i Tajlanda.
H. PRIVREMENE ANTIDAMPINŠKE MJERE
1. Razina uklanjanja štete
(165)
S obzirom na donesene zaključke u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije, treba uvesti privremene mjere kako bi se spriječila daljnja šteta koju industriji Unije uzrokuje dampinški uvoz iz dvije dotične zemlje.
(166)
Za potrebe utvrđivanja razine navedenih mjera u obzir su uzete utvrđene dampinške marže i iznos pristojbe koji je potreban za uklanjanje štete koju su pretrpjeli proizvođači iz Unije.
(167)
Kod izračuna iznosa pristojbe potrebnog za uklanjanje učinaka štetnog dampinga, smatralo se da bi sve mjere trebale omogućiti proizvođačima iz Unije da pokriju troškove proizvodnje i da ostvare dobit prije oporezivanja koju proizvođač te vrste u sektoru može razumno ostvariti u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, odnosno u izostanku dampinškog uvoza, od prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji.
(168)
U prethodnom ispitnom postupku vezanom uz isti proizvod, ta objektivna dobit utvrđena je na razini od 7 % (9). S obzirom na to da su proizvođači u Uniji iz uzorka mogli postići sličnu dobit na početku razmatranog razdoblja, nema pokazatelja da je ta profitna marža i dalje objektivna.
(169)
Na toj je osnovi izračunana neštetna cijena istovjetnog proizvoda proizvođača iz Unije. Neštetna cijena dobivena je zbrojem gore navedene profitne marže od 7 % i troška proizvodnje.
(170)
Potrebno povećanje cijena zatim je određeno na temelju usporedbe ponderirane prosječne uvozne cijene s ponderiranom prosječnom neštetnom cijenom istovjetnog proizvoda koji industrija Unije prodaje na tržištu Unije. Sve razlike koje su posljedica navedene usporedbe izražene su kao postotak ponderirane prosječne uvozne vrijednosti CIF.
2. Privremene mjere
(171)
S obzirom na prethodno navedeno, smatra se da, u skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, treba uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz podrijetlom iz NRK-a i Tajlanda na razini nižoj od utvrđenih marži dampinga i štete, u skladu s pravilom niže pristojbe.
(172)
S obzirom na visoku razinu suradnje kineskih i tajlandskih proizvođača izvoznika, pristojba za sva ostala trgovačka društva za obje zemlje postavljena je na razinu najviše pristojbe koja se uvodi za trgovačka društva u uzorku ili koja surađuju u ispitnom postupku iz predmetne zemlje. Pristojba svih ostalih trgovačkih društava primijenit će se na ona trgovačka društva koja nisu surađivala u ispitnom postupku.
(173)
Za kineska trgovačka društva koja surađuju u uzorku navedena u Prilogu stopa privremene pristojbe određuje se na razini ponderiranog prosjeka stope trgovačkih društava u uzorku.
(174)
Predložene stope privremenih antidampinških pristojbi su sljedeće:
Narodna Republika Kina
Trgovačko društvo
Dampinška marža
Marža štete
Stopa pristojbe
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
67,8 %
136,5 %
67,8 %
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
39,3 %
122,4 %
39,3 %
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
32,1 %
128,4 %
32,1 %
Ostala trgovačka društva koja surađuju
42,3 %
124,7 %
42,3 %
Sva ostala trgovačka društva
67,8 %
Tajland
Trgovačko društvo
Dampinška marža
Marža štete
Stopa pristojbe
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
86,2 %
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
39,7 %
39,7 %
Sva ostala trgovačka društva
39,7 %
(175)
Gore navedene antidampinške mjere privremeno se utvrđuju u obliku pristojbi ad valorem.
(176)
Stope antidampinških pristojbi za pojedina trgovačka društva navedena u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga iste odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih trgovačkih društava. Te stope pristojbi (za razliku od pristojbe koja se primjenjuje na području cijele zemlje na „sva ostala trgovačka društva”) primjenjuju se stoga isključivo na uvoz proizvoda podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajlanda koje proizvode ta trgovačka društva, odnosno navedeni specifični pravni subjekti. Uvezeni proizvodi koje proizvodi neko drugo trgovačko društvo koje se ne spominje posebno u izvršnom dijelu ove Uredbe sa svojim nazivom, uključujući subjekte povezane s onima koji se posebno spominju, ne mogu koristiti te stope i podložni su stopama pristojbe koje se primjenjuju na „sva ostala trgovačka društva”.
(177)
Svi zahtjevi kojima se traži primjena ovih stopa antidampinških pristojbi za pojedinačna trgovačka društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se bez odlaganja Komisiji (10) sa svim odgovarajućim informacijama, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava koja imaju koristi od individualnih stopa pristojbe.
(178)
Kako bi se osigurala ispravna provedba antidampinške pristojbe, visina pristojbe za sva ostala trgovačka društva ne bi se trebala primjenjivati samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju, nego i na one proizvođače koji tijekom RIP-a uopće nisu izvozili u Uniju.
(179)
Međutim, u slučaju Tajlanda potonja se trgovačka društva pozivaju, kada ispune uvjete iz drugog odlomka članka 11. stavka 4. Osnovne uredbe, da predaju zahtjev za reviziju prema tom članku kako bi se njihova situacija pojedinačno ispitala.
I. ZAVRŠNA ODREDBA
(180)
Radi dobrog upravljanja potrebno je odrediti razdoblje unutar kojeg zainteresirane stranke, koje su se javile u roku navedenom u Uredbi, mogu u pisanom obliku izraziti svoje stavove i zatražiti raspravu. Nadalje, treba naglasiti da su nalazi u vezi s uvođenjem pristojbe za potrebe ove Uredbe privremeni i mogu se ponovo razmatrati za potrebe konačne pristojbe,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Privremena antidampinška pristojba uvodi se na uvoz lijevanog pribora za cijevi s navojem, od temperiranog lijevanog željeza, trenutačno obuhvaćenog oznakom KN ex 7307 19 10 (oznaka TARIC 7307191010) podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Tajlanda.
2. Stopa privremene antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Zemlja
Trgovačko društvo
Stopa pristojbe
Dodatna oznaka TARIC
Narodna Republika Kina
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Okrug Yutian
67,8 %
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan
39,3 %
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. - Qingdao
32,1 %
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - Okrug XuShui
42,3 %
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - Xizhaotong
42,3 %
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi
42,3 %
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Okrug Taigu
42,3 %
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - Okrug Yutian
42,3 %
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei
42,3 %
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. - Hongqiao, Okrug Yutian
42,3 %
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tangshan
42,3 %
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - selo Nanyang, Taigu
42,3 %
B346
Sva ostala trgovačka društva
67,8 %
B999
Tajland
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,9 %
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
39,7 %
B348
Sva ostala trgovačka društva
39,7 %
B999
3. Puštanje u slobodan promet u Uniji proizvoda iz stavka 1. podliježe dostavi osiguranja na iznos jednak iznosu privremene pristojbe.
4. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Ne dovodeći u pitanje članak 20. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009, zainteresirane stranke mogu zatražiti objavu pojedinosti na kojim se temelje bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je donesena Uredba, iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti od Komisije usmenu raspravu u roku od jednog mjeseca od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.
U skladu s člankom 21. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1225/2009, dotične stranke mogu komentirati primjenu ove Uredbe u roku od jednog mjeseca od datuma njezina stupanja na snagu.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 1. ove Uredbe primjenjuje se u razdoblju od šest mjeseci.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 14. studenoga 2012.