RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 135/2014
af 11. februar 2014
om ophævelse af antidumpingtolden på importen af dicyandiamid med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 2 og 6, og artikel 11, stk. 9,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
1.1. Gældende foranstaltninger
(1)
Efter en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 1331/2007 (2) en endelig antidumpingtold på importen af 1-cyanoguanidin (dicyandiamid) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«)(»de endelige antidumpingforanstaltninger«). Foranstaltningerne havde form af en værditold på 49,1 %.
1.2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(2)
Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb af de gældende endelige antidumpingforanstaltninger (3) modtog Kommissionen den 14. august 2012 en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Anmodningen blev indgivet af AlzChem AG (»ansøgeren«), der tegner sig for 100 % af den samlede EU-produktion af dicyandiamid.
(3)
Anmodningen var begrundet med, at de endelige antidumpingforanstaltningers udløb sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen.
1.3. Indledning af en udløbsundersøgelse
(4)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 15. november 2012 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (4) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
1.4. Undersøgelsen
1.4.1. Nuværende undersøgelsesperiode og betragtet periode
(5)
Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat dumping omfattede perioden fra den 1. oktober 2011 til den 30. september 2012 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2009 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
(6)
Efter den endelige fremlæggelse fremførte ansøgeren, at den betragtede periode burde være startet i 2008, da en start i 2009 ville medføre ikke repræsentative resultater. Det bør for det første bemærkes, at Kommissionen har vide skønsbeføjelser ved fastlæggelsen af den periode, der skal tages i betragtning med henblik på at kontrollere skade. For det andet har ansøgeren fremsat denne påstand på et for sent tidspunkt til, at denne periode kan ændres. Den betragtede periode blev offentliggjort tidligt i processen, men ansøgeren har ikke gjort indsigelse mod den. Perioden kan af praktiske årsager ikke ændres på et så sent tidspunkt i processen, fordi en ændring på grundlag af de indhentede oplysninger ville være imod en upartisk undersøgelse. Påstanden blev derfor afvist.
1.4.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(7)
Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, de eksporterende producenter i det pågældende land, de ikke forretningsmæssigt forbundne importører, de brugere i Unionen, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for det eksporterende land om indledningen af udløbsundersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(8)
På grund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i det pågældende land og ikke forretningsmæssigt forbundne importører blev det fundet passende at undersøge, hvorvidt der burde udtages stikprøver, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter i henhold til grundforordningens artikel 17 anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af den fornyede undersøgelse og meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen.
(9)
12 kendte eksporterende producenter i Kina blev kontaktet. Da kun en eksporterende producent fra Kina indsendte de ønskede oplysninger, var det ikke nødvendigt at udtage en stikprøve af eksporterende producenter.
(10)
For så vidt angår importørerne blev ca. 10 ikke forretningsmæssigt forbundne importører af dicyandiamid i Unionen identificeret; disse blev opfordret til at indgive oplysninger i forbindelse med stikprøven. Kun to af dem gav sig til kende og var villige til at samarbejde i forbindelse med nærværende undersøgelse. Følgelig var det ikke nødvendigt at udtage en stikprøve af ikke forretningsmæssigt forbundne importører.
(11)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste, var berørt af sagen, og til de parter, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget besvarelser fra EU-producenten, den samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina, to ikke forbundne importører og en bruger i Unionen.
(12)
Der blev modtaget yderligere indlæg fra to ikke forretningsmæssigt forbundne importører/forhandlere og tre brugere i Unionen.
(13)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for, at der fortsat ville finde dumping sted med deraf følgende skade, og for at fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende interesserede parter:
a)
EU-producent:
-
AlzChem Trostberg AG, Tyskland
b)
Eksporterende producent i Kina:
-
Ningxia Jiafeng Chemicals Co., Ltd. Shizuishan, Kina
c)
ikke forretningsmæssigt forbunden importør i Unionen:
-
Helm AG, Hamborg, Tyskland
d)
EU-bruger:
-
Merck Santé S.A.S, Lyon, Frankrig.
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
2.1. Den pågældende vare
(14)
Den pågældende vare i denne undersøgelse er den samme som i den oprindelige undersøgelse, dvs. 1-cyanoguanidin (dicyandiamid) (»DCD«) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»den pågældende vare«) i øjeblikket henhørende under KN-kode 2926 20 00. Den fremstilles af calciumoxid og carbon black (kønrøg) og opstår efter flere produktionstrin. Der er tale om et fast stof bestående af fint, hvidt krystallinsk pulver, som normalt er lugtfrit.
(15)
DCD anvendes normalt som mellemprodukt til fremstilling af en bred vifte af andre kemiske mellemprodukter som f.eks. lægemidler, til forskellige industriformål - vand, papir og papirmasse, tekstil og læder - og i en række epoxyanvendelser. DCD er et nøgleelement i nitrogen-carbon-nitrogen-kæden (NCN-kæden) med nicheslutprodukter som f.eks. guanidinnitrat og andre NCN-derivater.
(16)
Størstedelen af den DCD, der sælges på EU-markedet, er en standardvare. Kun en begrænset mængde har en mindre partikelstørrelse (det såkaldte mikro-DCD). Den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent fremlagde kun oplysninger om standardvaren.
2.2. Samme vare
(17)
Én bruger stillede spørgsmål ved, om DCD fra Unionen og DCD fra Kina var samme vare, idet den standardtype DCD, som fremstilles af EU-erhvervsgrenen, angiveligt er af højere kvalitet end den, der fremstilles af de kinesiske eksporterende producenter. Denne bruger hævdede især, at vandindholdet i kinesisk DCD er væsentligt højere og mere volatilt i sammenligning med vandindholdet i DCD fremstillet i Unionen. Desuden har DCD fremstillet i Kina også et højere indhold af urenheder.
(18)
Som i den oprindelige undersøgelse viste denne undersøgelse imidlertid, at skønt der kan være visse kvalitetsforskelle, kan disse ikke måles, og de påvirker desuden ikke de grundlæggende kemiske, fysiske og tekniske egenskaber ved den DCD, der fremstilles og sælges af EU-erhvervsgrenen i Unionen, og den pågældende vare, som blev anset for at være samme vare og have samme slutbrugere.
(19)
En anden bruger gjorde gældende, at mikro-DCD bør udelukkes fra varedækningen for de gældende antidumpingforanstaltninger på grund af de påståede forskelle i fysiske egenskaber, endelige anvendelsesformål og priserne på standard-DCD.
(20)
Undersøgelsen viste imidlertid, at begge varetyper har de samme grundlæggende kemiske, fysiske og tekniske egenskaber. Den yderligere forarbejdning af standard-DCD med henblik på at producere mikro-DCD indebærer en simpel fysisk proces (formaling), men ikke nogen kemisk forarbejdning. Dertil kommer, at selv om priserne på mikro-DCD er højere end for standard-DCD, har begge typer de samme grundlæggende endelige anvendelsesformål og er normalt indbyrdes udskiftelige.
(21)
Det blev bekræftet i den aktuelle undersøgelse, at den pågældende vare, og de varer, der er fremstillet og solgt på hjemmemarkedet i Kina, og varer fremstillet og solgt i Unionen af EU-producenten, har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål som i den oprindelige undersøgelse og derfor anses for at være samme vare i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.
3. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT DUMPING
3.1. Indledende bemærkninger
(22)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om de eksisterende foranstaltningers udløb ville føre til fortsat dumping.
(23)
Som nævnt i betragtning 9 var det ikke nødvendigt at udtage en stikprøve af eksporterende producenter i Kina, da kun én virksomhed samarbejdede. Denne virksomhed tegnede sig for mere end 35 % af importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen i NUP. Denne virksomhed eksporterede ikke i undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse og samarbejdede derfor ikke i forbindelse med den oprindelige undersøgelse.
3.2. Dumpingimport i NUP
3.2.1. Referenceland
(24)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skulle den normale værdi fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede normale værdi i et egnet tredjeland med markedsøkonomi (»referencelandet«) eller på grundlag af prisen ved eksport fra et sådant tredjeland til andre lande, herunder Unionen, eller, hvor dette ikke er muligt, på ethvert andet rimeligt grundlag, herunder den pris, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen.
(25)
I mangel af produktion af den pågældende vare uden for Den Europæiske Union og Kina anførte Kommissionen i indledningsmeddelelsen, at den havde til hensigt at basere den normale værdi på de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales i Unionen for samme vare, ligesom det var tilfældet i den oprindelige undersøgelse.
(26)
Den samme vare blev solgt af EU-erhvervsgrenen i repræsentative mængder. Men EU-erhvervsgrenens salg på hjemmemarkedet var tabsgivende, selv om det var tæt på breakeven. Derfor blev den normale værdi fastsat med udgangspunkt i EU-erhvervsgrenens fremstillingsomkostninger plus et rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (SA & G) samt fortjeneste. SA & G samt fortjeneste blev fastsat efter samme metode som i den oprindelige undersøgelse. I henhold til artikel 11, stk. 9, blev EU-erhvervsgrenens fremstillingsomkostninger justeret for at udligne de ekstra transportomkostninger, der skyldes den fysiske afstand mellem produktionsenhederne, den manglende direkte adgang til råmaterialer, som derfor må transporteres fra fjerne produktionsanlæg, og bortskaffelse af biproduktet (sort kalk). Disse justeringer blev ligeledes foretaget i den oprindelige undersøgelse.
3.2.2. Eksportpris
(27)
For den samarbejdsvillige eksporterende producents vedkommende blev al eksport til Unionen solgt direkte til uafhængige kunder i Unionen. Eksportprisen blev fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
3.2.3. Sammenligning
(28)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik.
(29)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen hos den samarbejdsvillige eksporterende producent blev der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, i form af justeringer taget behørigt hensyn til visse forskelle i transport- og forsikringsomkostninger, afgifter og kreditomkostninger, som påvirkede priserne og deres sammenlignelighed.
3.2.4. Dumpingmargen
(30)
Dumpingmargenen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og det vejede gennemsnit for eksportprisen.
(31)
For den samarbejdsvillige eksporterende producent viste denne sammenligning, at der forekom dumping, men betydeligt lavere end den grad af dumping, der konstateredes i den oprindelige undersøgelse.
3.3. Udvikling i importen ved bortfald af foranstaltningerne
3.3.1. Indledende bemærkning
(32)
Ud over konstateringen af dumping i NUP undersøgtes også sandsynligheden for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne ophæves, og følgende elementer blev analyseret: den samlede produktionskapacitet og samlede uudnyttede kapacitet i Kina, mængden af og priserne på dumpingimport fra Kina, EU-markedets tiltrækningskraft i relation til importen fra Kina.
(33)
Det skal i den forbindelse nævnes, at den samarbejdsvillige eksporterende producent tegnede sig for mere end 30 % af den samlede produktionskapacitet i Kina i NUP.
3.3.2. De kinesiske producenters produktionskapacitet og uudnyttede kapacitet
(34)
Da der foreligger meget få offentlige oplysninger om den kinesiske DCD-industri, er konklusionerne med hensyn til uudnyttet kapacitet især baseret på oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse og på oplysningerne fra den eneste samarbejdsvillige producent, og som blev krydstjekket der, hvor det var muligt, i forhold til offentligt tilgængelige oplysninger.
(35)
På dette grundlag kan det antages, at den samlede installerede kapacitet i Kina steg mellem 2007 og 2012. Den faktiske produktion i undersøgelsesperioden var dog begrænset til 80 000 ton, hvilket viser, at der muligvis findes en vis uudnyttet kapacitet. Den kinesiske installerede kapacitet i NUP svarer til mere end den globale efterspørgsel efter DCD, og den uudnyttede kapacitet svarer muligvis til mere end Unionens samlede forbrug i NUP, samtidig med at det indenlandske kinesiske forbrug i NUP kun udgjorde 40 000 ton, dvs. halvdelen af den faktiske kinesiske produktion.
(36)
I forbindelse med den uudnyttede kapacitet viser de oplysninger, der er indsamlet på stedet i løbet af undersøgelsen, at den eneste samarbejdsvillige producent, der tegnede sig for mere end 20 % af den samlede installerede kapacitet i Kina i 2012, allerede har fået en godkendelse til at udvide sin kapacitet med 50 % i 2014. Det forventes, at denne nye kapacitet bl.a. vil gavne denne producents egen produktionsproces yderligere (bunden anvendelse af DCD) og hjemmemarkedet i Kina, som i NUP absorberede ca. halvdelen af DCD-produktionen hos den eneste samarbejdsvillige producent. Det fremgik af oplysninger fra den eneste samarbejdsvillige producent, at fremtidige investeringer i kapaciteten vil blive anvendt til bl.a. at forsyne det kinesiske hjemmemarked, der er stort og hurtigt voksende.
(37)
Kina er således i stand til at producere store mængder til eksport, navnlig da der ikke er tegn på, at hjemmemarkedet kan aftage hele den overskydende kapacitet.
3.3.3. Mængden af og priserne på den dumpede import fra Kina
(38)
Ifølge Eurostat-data og kontrollerede importoplysninger faldt importmængden fra Kina drastisk, da foranstaltningerne blev indført i 2007, og den begyndte at stige lidt igen mellem 2009 og udgangen af NUP, men nåede aldrig niveauet for 2007. Dette afspejles også i den kinesiske imports markedsandel, som faldt fra 40-45 % i 2007 til 10-15 % i 2009, og som igen nåede et niveau på 15-20 % ved udgangen af NUP på trods af stigningen i de kinesiske priser med 73 %.
3.3.4. EU-markedets tiltrækningskraft
(39)
EU-markedet er et relativt stort marked, som udgør ca. 18 % af DCD-forbruget på verdensplan, men det er ikke nødvendigvis det mest attraktive eller det eneste attraktive marked med hensyn til salgssegmenter og -priser (jf. betragtning 74). Faktisk viser de oplysninger, der er til rådighed, at de kinesiske producenter forventer en stigende efterspørgsel fra medicinalindustrien, f.eks. i Indien, der anvender DCD som en råvare i fremstillingen af diabetesmedicin (metformin). Derfor vil denne nye efterspørgsel eventuelt kunne absorbere en stor del af den uudnyttede kapacitet i Kina. Ud fra ovenstående er det opfattelsen, at EU-markedet ikke er det eneste marked, som har en tiltrækningskraft for de kinesiske eksportører.
3.3.5. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping
(40)
Undersøgelsen har bekræftet, at importen fra Kina fortsatte med at trænge ind på EU-markedet til dumpingpriser i NUP. I betragtning af den fortsatte dumping, at EU-markedet er et stort marked, som tidligere var ret attraktivt for de kinesiske eksportører, og den uudnyttede kapacitet i Kina, som er større end det samlede EU-forbrug, kan det konkluderes, at der er sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne ophæves. Det skal dog bemærkes, at det nuværende dumpingniveau er betydeligt lavere end det niveau, der blev konstateret i den oprindelige undersøgelse.
4. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
4.1. Indledende bemærkning
(41)
De fleste indikatorer er af fortrolighedshensyn angivet i indeks- eller intervalform, fordi analysen kun vedrører en virksomhed.
4.2. EU-erhvervsgrenen
(42)
Produktion hos EU-producenten AlzChem AG udgør 100 % af den EU-fremstillede DCD. AlzChem AG anses derfor for at udgøre EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
4.3. Forbrug på EU-markedet
(43)
EU-forbruget blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens ikke bundne salgsmængder på EU-markedet og importoplysninger fra Eurostat, der blev krydstjekket med andre statistiske kilder. I løbet af den betragtede periode udviklede det sig som følger:
Tabel 1
2009
2010
2011
NUP
EU-forbrug (ton)
11 042
13 712
14 338
14 146
Indeks (2009 = 100)
100
124
130
128
(44)
Bortset fra forbruget på det frie marked som nævnt ovenfor, skal det bemærkes, at EU-erhvervsgrenens bundne anvendelse af DCD i den betragtede periode lå på mellem 10 % og 20 % af EU-produktionen og udviklede sig som følger:
Tabel 2
2009
2010
2011
NUP
Bunden anvendelse - Indeks (2009 = 100)
100
123
124
127
4.4. Import til Unionen fra Kina
(45)
Da kun en eksportør samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, blev det konstateret, at Eurostats data var den bedste informationskilde med hensyn til importmængder og -priser. Eurostats data henviser til EU-27 og blev krydstjekket med andre kilder, såsom kinesiske eksportstatistikker, databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, og oplysninger fra en samarbejdsvillig importør/bruger.
(46)
Leverancer af DCD fra Kina blev importeret under to toldordninger. Under den normale ordning skulle både den normale toldtarif og antidumpingtolden betales. Under ordningen for aktiv forædling skulle ingen af disse toldafgifter betales, fordi det materiale, der anvendes til fremstillingen af forarbejdede produkter, blev eksporteret uden for Unionen. Som det fremgår af nedenstående tabel, dækkede ordningen for aktiv forædling ca. to tredjedele af importen i NUP.
4.4.1. Mængde og markedsandel
(47)
Efter indførelsen af antidumpingforanstaltningerne i 2007 faldt mængden af den kinesiske import betydeligt. Den samlede markedsandel var på ca. 15 % til 20 % i NUP. Uanset dette svingede importmængden under den normale toldordning med oprindelse i Kina i den betragtede periode, mens den kinesiske import, der blev indført under proceduren for aktiv forædling, mere end fordobledes. Hvis man tager begge ordninger i betragtning, steg importmængden i denne periode, men forblev langt under de niveauer, der blev set før indførelsen af foranstaltningerne (over 6 000 ton).
Tabel 3
Importen fra Kina
2009
2010
2011
NUP
Importmængde - under normal ordning (ton)
881
1 251
1 781
730
Indeks (2009 = 100)
100
142
202
83
Markedsandel
5-10 %
5-10 %
10-15 %
5-10 %
Gennemsnitlig importpris - under normal ordning (EUR/ton)
1 218
1 267
1 826
2 101
Gennemsnitlig importpris - under proceduren for aktiv forædling (EUR/ton)
1 677
1 463
1 674
2 069
Importmængde - under proceduren for aktiv forædling (ton)
676
984
654
1 467
Indeks (2009 = 100)
100
146
97
217
Markedsandel - for alle ordninger
10-15 %
15-20 %
15-20 %
15-20 %
4.4.2. Pris
(48)
Som det fremgår af tabellen ovenfor, steg priserne på importen fra Kina i den betragtede periode betragteligt.
(49)
EU-erhvervsgrenen hævdede, at prisudviklingen ikke kan forklares ved udviklingen i priserne på de vigtigste omkostningsfaktorer, dvs. omkostninger til råvarer og energi. EU-erhvervsgrenen forelagde imidlertid ingen alternative forklaringer eller afgørende beviser til støtte for denne påstand.
4.4.3. Prisunderbud
(50)
For at undersøge prisunderbuddet blev den vejede gennemsnitlige salgspris, som EU-erhvervsgrenen opkrævede ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, sammenlignet med den tilsvarende vejede gennemsnitlige cif-pris på importen fra Kina (kun standard-DCD). EU-erhvervsgrenens salgspriser er blevet justeret, navnlig for leveringsomkostninger og provisioner, til priser ab fabrik. Cif-priserne for eksporten fra Kina blev indhentet hos Eurostat og krydstjekket med den i artikel 14, stk. 6, omhandlede database, og den import, som var genstand for aktiv forædling, blev udelukket. Disse cif-priser blev justeret for at dække udgifter i tilknytning til fortoldning, nemlig toldtarif og omkostninger, der påløb efter importen. Underbuddet i forbindelse med den import, der er omfattet af aktiv forædling, er analyseret i betragtning 83.
(51)
Sammenligningen viste, at importen af den pågældende vare i NUP ikke underbød EU-erhvervsgrenens priser.
4.5. Import til Unionen fra andre tredjelande
(52)
Der var ingen væsentlig import fra andre tredjelande.
(53)
I den betragtede periode tegnede importen fra USA sig aldrig for en markedsandel på mere end 2 %. Det fremgik af undersøgelsen, at denne import var af standard-DCD, som oprindeligt var blevet fremstillet i Kina og derefter mikroniseret i USA.
Tabel 4
Import fra USA
2009
2010
2011
NUP
Importmængde (ton)
192
237
282
255
Indeks (2009 = 100)
100
123
147
133
Markedsandel
0-2 %
0-2 %
0-2 %
0-2 %
4.6. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(54)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske faktorer og forhold, der kunne have indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.
4.6.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(55)
EU-erhvervsgrenen anvendte en integreret produktionskæde, der ikke kun omfattede DCD, men varer i forudgående og efterfølgende produktionsled. Siden 2009 er Unionens produktionskapacitet af DCD uændret. I den betragtede periode har EU-producenten øget sin produktion hovedsagelig som følge af en øget efterspørgsel på EU-markedet, jf. tabel 1 ovenfor. Siden 2010 har EU-producenten drevet virksomhed på fuld kapacitet. Det var ikke tilfældet i 2009, hvor produktion og salg var blevet ramt af finanskrisen.
Tabel 5
2009
2010
2011
NUP
Produktion - Indeks (2009 = 100)
100
115
113
109
Produktionskapacitet - Indeks (2009 = 100)
100
100
100
100
Kapacitetsudnyttelse
86,9 %
100,2 %
98,2 %
95,2 %
4.6.2. Lagerbeholdninger
(56)
EU-producenten opretholdt et begrænset lager i den betragtede periode, og dette blev ikke anset for en vigtig faktor i forbindelse med vurderingen af EU-erhvervsgrenens situation.
Tabel 6
2009
2010
2011
NUP
Lagerbeholdninger - Indeks (2009 = 100)
100
73
88
49
4.6.3. Salgsmængde, markedsandel og gennemsnitlige enhedspriser i Unionen
(57)
EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder steg med 26 % i den betragtede periode, hvorimod salgspriserne steg med 7 %.
(58)
Det lykkedes EU-erhvervsgrenen at øge sit EU-salg som følge af stigningen i forbruget, jf. i tabel 1. EU-erhvervsgrenen beholdt en meget stor andel af EU-markedet.
Tabel 7
2009
2010
2011
NUP
Salgsmængde - Indeks (2009 = 100)
100
121
125
126
Markedsandel
80-85 %
80-85 %
80-85 %
80-85 %
Salgspris - Indeks (2009 = 100)
100
95
98
107
4.6.4. Rentabilitet og likviditet
(59)
I den betragtede periode blev EU-erhvervsgrenens rentabilitet forbedret betydeligt, da erhvervsgrenen kunne øge sin salgsmængde og -pris på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder. Den stærkt øgede rentabilitet er endnu mere udtalt, hvis man sammenligner den med erhvervsgrenens store tabsgivende situation i den oprindelige undersøgelsesperiode (- 20 % til - 30 %).
Tabel 8
2009
2010
2011
NUP
Rentabilitet
- 10 % til 0 %
- 10 % til 0 %
- 10 % til 0 %
- 5 % til 0 %
(60)
Rentabiliteten af de bundne transaktioner var forholdsvis god.
(61)
I den betragtede periode var likviditeten altid negativ, med undtagelse af NUP, og på linje med udviklingen i den samlede rentabilitet.
Tabel 9
2009
2010
2011
NUP
Likviditet - Indeks (2009=100)
- 100
-84
- 229
174
4.6.5. Investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital
(62)
I den betragtede periode foretog EU-erhvervsgrenen investeringer til opretholdelse og optimering af det eksisterende produktionsanlæg. I 2009 foretog den en betydelig ny investering i forbindelse med mikro-DCD.
Tabel 10
2009
2010
2011
NUP
Investeringer - Indeks (2009 = 100)
100
50
65
37
(63)
Investeringsafkastet i den betragtede periode forblev negativt i overensstemmelse med ovennævnte rentabilitet.
Tabel 11
2009
2010
2011
NUP
Investeringsafkast - Indeks (2009 = 100)
- 100
-63
-62
-10
(64)
EU-erhvervsgrenen hævdede ikke at have haft nogen vanskeligheder med at tilvejebringe kapital i den betragtede periode.
4.6.6. Beskæftigelse, produktivitet, vækst og lønninger
(65)
De investeringer, der er foretaget i den betragtede periode, bidrog til at øge antallet af kvalificerede arbejdstagere. De gennemsnitlige lønniveauer øgedes med 15 % i den betragtede periode.
(66)
Stigningen i beskæftigelsen og produktiviteten afspejler den stigende produktion i 2010.
Tabel 12
2009
2010
2011
NUP
Antal ansatte - Indeks (2009 = 100)
100
107
104
105
Produktivitet (ton pr. ansat) - Indeks (2009 = 100)
100
108
108
105
Arbejdsomkostninger pr. ansat - Indeks (2009 = 100)
100
112
113
115
4.6.7. Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping
(67)
Dumpingen fortsatte i NUP, som beskrevet i punkt 3.2 ovenfor.
(68)
Virkningen af omfanget af den faktiske dumpingmargen på EU-erhvervsgrenen kan i betragtning af mængden af dumpingimporten fra Kina ikke anses for at være så betydelig. Sammenlignet med den oprindelige undersøgelse er EU-erhvervsgrenens situation betydeligt forbedret - den var godt på vej til genoprejsning efter tidligere dumping, navnlig hvad angår rentabilitet, salg og markedsandel.
4.6.8. Konklusion
(69)
Selv om nogle positive udviklingstendenser, som der henvises til ovenfor, er af nyere dato, er det opfattelsen, at EU-erhvervsgrenens situation er blevet betydelig bedre i den betragtede periode. Alle de finansielle indikatorer var positive eller tæt på at være positive ved udgangen af NUP.
(70)
Indførelsen af antidumpingforanstaltninger i 2007 gjorde det muligt for EU-erhvervsgrenen støt og roligt at rejse sig efter de skadelige virkninger af dumpingen og udnytte mulighederne på EU-markedet og i lande uden for EU yderligere. Det forhold, at EU-erhvervsgrenen drog fordel af foranstaltningerne, ses tydeligst ved det høje produktionsniveau, kapacitetsudnyttelsen, de øgede EU-salgspriser og rentabiliteten. I løbet af NUP skete der ikke længere væsentlig skade som følge af importen fra Kina.
(71)
Efter offentliggørelsen gjorde ansøgeren gældende, at det forhold, at visse skadesindikatorer i den oprindelige undersøgelse udviste en positiv tendens, ikke har forhindret Kommissionen i at bekræfte, at der forelå væsentlig skade på det pågældende tidspunkt. Denne påstand må afvises. Forordning (EF) nr. 1331/2007 var en reaktion på forskellige omstændigheder med navnlig en mindre rentabel EU-erhvervsgren. Desuden adskiller en udløbsundersøgelse sig helt fra en undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 5. Mens sidstnævnte fokuserer på, om dumpingen forvolder skade for den indenlandske industri, går førstnævnte ud på at analysere, hvad der kan forventes, hvis foranstaltningerne udløber.
5. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE
(72)
Som påvist ovenfor led EU-erhvervsgrenen ikke væsentlig skade i NUP. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det derfor undersøgt, om det var sandsynligt, at de gældende foranstaltningers udløb ville føre til fornyet skade.
5.1. Indvirkningen af den uudnyttede kapacitet i Kina
(73)
Undersøgelsen har vist, at der er en stor produktionskapacitet i Kina (jf. betragtning 34 til 37). Der er imidlertid ingen rimelig grund til at konkludere, at den uudnyttede kapacitet risikerer at føre til en betydelig import til Unionen.
(74)
Unionen er et af mange markeder, hvor de kinesiske eksporterende producenter sælger. For så vidt angår priserne, bekræfter oplysninger fra EU-erhvervsgrenen, den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent og kinesiske eksportstatistikker, at flere markeder uden for EU er mindst lige så attraktive som EU-markedet.
(75)
For så vidt angår EU-erhvervsgrenens eksportsalg, fandt det ofte sted til højere priser end salg i Unionen. Efter fremlæggelsen af oplysninger fremførte ansøgeren, at dens højere eksportpriser intet havde at gøre med sådanne markeders relative tiltrækningskraft, men snarere burde forklares ved, at dette salg kun vedrørte små salgsmængder. Dette argument bør afvises, da EU-erhvervsgrenens generelle salgsmængde til eksportmarkederne stadig var betydelig i NUP (mellem 20 % og 30 % af EU-erhvervsgrenens produktion). Det blev heller ikke dokumenteret, at salgstransaktionerne til kunderne skete i markant lavere mængder.
(76)
De statistiske data vedrørende kinesiske eksportpriser på DCD til de forskellige markeder tyder heller ikke på, at EU-markedet har en særlig tiltrækningskraft i forhold til andre eksportmarkeder. Der fandtes en betydelig overskydende kapacitet allerede i NUP, men det gav sig ikke udslag i en skadevoldende prisadfærd fra de kinesiske eksportørers side. Det forhold, at den uudnyttede kapacitet vil blive øget yderligere, er i dette tilfælde ikke et tegn på sandsynlighed for fornyet skade. Indien er langt det største marked for DCD på verdensplan. Det fremgår af kinesiske eksportstatistikker, at de kinesiske salgsmængder til Unionen kun tegnede sig for ca. 10 % af salgsmængden til Indien, og at de gennemsnitlige kinesiske salgspriser pr. ton stort set svarede til de kinesiske salgspriser til Indien. Med andre ord er de gældende markedspriser på det vigtige indiske marked (som er steget i den betragtede periode med et gennemsnit på 65 %) lige så attraktive for producenterne af DCD. Der er ikke tegn på, at den uudnyttede kapacitet i Kina vil resultere i en voldsom import til Unionen. I øjeblikket kan det forventes, at i det mindste en del af en sådan uudnyttet kapacitet ikke vil blive anvendt i den nærmeste fremtid. Denne konklusion bygger på den hidtidige udvikling, da oplysninger fra ansøgeren tyder på, at mens Kina øgede sin kapacitet med ca. 50 % mellem 2008 og NUP, blev den samlede produktion kun øget med ca. 20 %. Prognoser, som ansøgeren har udfærdiget indtil 2016, indikerer, at den kinesiske kapacitet vil ligge et godt stykke over den globale efterspørgsel og derfor vil forblive uudnyttet i øjeblikket. Den landsdækkende overskydende kapacitet ville være mindre, hvis prognoserne udfærdiges på grundlag af salgsoplysninger fra den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent. Under alle omstændigheder betyder det forhold, at den kinesiske produktion af DCD i modsætning til EU-produktionen (jf. betragtning 55) ikke er en del af en fuldt integreret produktionskæde, at det er mindre omkostningskrævende at lade kapaciteten være uudnyttet.
(77)
Desuden vil en stigende efterspørgsel navnlig inden for medicinalindustrien i lande som Indien (jf. betragtning 39) sandsynligvis kunne aftage yderligere kinesisk overkapacitet. Endvidere konkluderedes det i undersøgelsen, at AlzChem's varer af DCD blev betragtet som mere attraktive for EU-brugerne som følge af bl.a. den geografiske beliggenhed og forsyningssikkerheden. Dette giver en vis fordel i forhold til kinesiske producenter, for så vidt angår de vigtigste brugere i Unionen, som køber betydelige mængder af DCD. I betragtning af denne sammenhæng giver den store produktionskapacitet i Kina derfor ikke som sådan anledning til at konkludere, at der er sandsynlighed for fornyet skade. Den omstændighed, at EU-erhvervsgrenen har mistet andel, for så vidt angår den samlede produktionskapacitet, kan ikke ændre ved denne konklusion.
5.2. Konsekvenser af den forventede vækst på markedet
(78)
Flere parter nævnte den forventede betydelige fremgang på DCD-markedet på verdensplan, hovedsagelig som følge af veletablerede anvendelser inden for medicinalindustrien og landbruget. Dette skyldes stigningen i produktionen af diabetesmedicin, hovedsageligt i Indien. Denne vækst fremgår også af stigningen i EU-forbruget i tabel 1 ovenfor.
(79)
I forbindelse med EU-markedet forventes der også yderligere vækst, men i et mere begrænset omfang. Dette skyldes, at en stor medicinalproducent, der sælger på verdensplan, har hjemsted i Unionen.
(80)
Efter fremlæggelsen af oplysninger anfægtede ansøgeren omfanget af væksten. Det skal dog bemærkes, at dennes indlæg i denne forbindelse er modstridende, og at flere kilder peger på en kraftig EU-efterspørgsel og en betydelig international vækst. Salgsdata fra den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent peger på et hastigt stigende forbrug på det kinesiske hjemmemarked. Derfor findes der intet i sagen, som kan underbygge påstanden om, at efterspørgslen er eller vil være flad som hævdet af ansøgeren.
(81)
Efter fremlæggelsen understregede ansøgeren også, at denne havde mistet salgsmængder og markedsandele på markeder uden for EU. I den forbindelse bør det bemærkes, at EU-erhvervsgrenen har arbejdet med næsten fuld kapacitet med kun ubetydelige lagerbeholdninger, mens EU's forbrug af DCD fortsat steg. Det er derfor snarere som følge af, at EU-erhvervsgrenen havde besluttet at fokusere mere på EU's marked uden en væsentlig forøgelse af produktionskapaciteten, at den ikke kunne drage fuld fordel af væksten på de andre markeder. Denne situation kan dog ændre sig, hvis udvidelsesplanerne bliver til noget. Det forventes derfor, at selv om importmængden af kinesisk DCD til Unionen stiger i den nærmeste fremtid, vil det ikke automatisk føre til fornyet skade. EU-erhvervsgrenen vil i lighed med kinesiske producenter drage fordel af en øget global efterspørgsel.
(82)
I denne forbindelse og som anført ovenfor har EU-producenten en god rating på markedet og synes at være den foretrukne leverandør til flere vigtige kunder i det mindste for visse anvendelser af DCD. Kvaliteten og pålideligheden af dennes DCD-varer i Unionen indebærer, at producenten er i stand til at sikre store kontrakter med EU's vigtigste kunder, og denne udvikling forventes at fortsætte, uanset om foranstaltningerne ophæves eller ej. Efter fremlæggelsen af oplysninger erklærede en vigtig europæisk bruger, at den ville fortsætte med at købe den af proceduren omfattede vare fra EU-erhvervsgrenen, selv om antidumpingforanstaltningerne blev ophævet.
5.3. Andre overvejelser
(83)
Som forklaret i betragtning 50 til 51 underbød de kinesiske importpriser ikke EU-erhvervsgrenens priser i NUP. Der fandtes ikke underbud i forbindelse med den normale ordning (ca. en tredjedel af importmængderne). Der fandtes et meget lavt niveau af underbud, da ordningen for aktiv forædling også blev taget i betragtning (de andre to tredjedele af importen i NUP). Denne situation afveg fra det betydelige underbud, som var blevet konstateret i den oprindelige undersøgelse, og skyldtes en generel gradvis stigning i importpriserne, siden foranstaltningerne blev indført, selv om der ikke var tale om en støt stigning. Faktisk steg cif-prisen, EU's grænse, på importen fra Kina med 73 % i perioden fra 2009 til udgangen af NUP.
(84)
EU-erhvervsgrenen har vist, at den forbliver konkurrencedygtig selv uden foranstaltninger i kraft af den betydelige eksport (mellem 20 % og 30 % af produktionen i NUP) til lande uden for EU, hvor der ikke findes foranstaltninger, og hvor den står over for kinesisk konkurrence uden støtte af antidumpingforanstaltninger. Den faldende eksportmængde, som vises nedenfor, skal ses i sammenhæng med den stigende salgsmængde til Unionen og EU-erhvervsgrenens uændrede produktionskapacitet, som i princippet er udnyttet fuldt ud.
Tabel 13
2009
2010
2011
NUP
Eksportmængde - Indeks (2009 = 100)
100
105
80
77
Eksportpris - Indeks (2009 = 100)
100
100
109
125
(85)
Priserne på den kinesiske import i de otte måneder efter NUP blev også analyseret i lyset af et indlæg fra EU-erhvervsgrenen. EU-erhvervsgrenen havde fremført, at der igen var opstået et alvorligt pristryk kort tid efter undersøgelsesperioden som følge af importen fra Kina. Baseret på grundforordningens artikel 6, stk. 1, sammenholdt med artikel 11, stk. 5, skal oplysninger vedrørende en periode efter NUP normalt ikke tages i betragtning. Men selv hvis disse oplysninger blev taget i betragtning, ville der på dette stadium ikke kunne drages konklusioner på den baggrund, da det ikke er klart, om disse ændrede priser, hvis de bekræftes, er af varig karakter. Selv om priserne faldt fra slutningen af NUP til maj 2013, steg de f.eks. igen i juni 2013 med 10 %. Da disse priser efter NUP stadig var betydeligt højere end priserne i den oprindelige undersøgelse, er der ringe sandsynlighed for, at de i den nærmeste fremtid i væsentlig grad kan undergrave EU-erhvervsgrenen i den aktuelle situation, hvor erhvervsgrenen ikke lider væsentlig skade.
(86)
Endelig er der intet, der tyder på, at en ophævelse af foranstaltningerne ville få indflydelse på markedspriserne på kort og mellemlangt sigt. Det bør bemærkes, at en stor del af den DCD, der sælges i Unionen, er underlagt flerårige kontrakter, og for brugerindustrien synes en pålidelig og vedvarende forsyning fra en pålidelig producent at være af stor betydning. Endvidere blev to tredjedele af importen i NUP foretaget inden for proceduren for aktiv forædling, hvor der ikke betales import- eller antidumpingtold. Generelt er det ikke sandsynligt, at der sker et fald til det skadevoldende niveau, hvis tolden ophæves, selv om det ikke kan udelukkes, at nogle kontrakter genforhandles, og etablerede importpriser kan falde.
5.4. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fornyet skade
(87)
I betragtning af ovenstående er det ikke sandsynligt, at EU-erhvervsgrenen, hvis foranstaltningerne ophæves, vil blive nødsaget til at mindske sit salg og sin produktionsmængde og/eller sine priser på DCD i en sådan grad, at dens fortjeneste og position som helhed vil lide væsentlig skade.
(88)
Tværtimod forventes det i betragtning af den samlede vækst i forbruget, den kinesiske importmængde og priserne i NUP samt priserne på andre markeder, at EU-erhvervsgrenens salg af DCD uden foranstaltninger fortsat vil forblive betydeligt og også bidrage positivt til erhvervsgrenens DCD- og NCD-baserede aktiviteter.
(89)
EU-erhvervsgrenen forventes at forblive på fuld kapacitet, uanset om foranstaltningerne ophæves. Desuden afsluttede EU-erhvervsgrenen sit indledende arbejde med et udvidelsesprogram i år. I efteråret 2013 aftalte den i princippet at øge sin produktionskapacitet af DCD i væsentlig grad. Markedet, herunder vigtige kunder i Unionen, udtrykte tilfredshed med denne udvidelsesplan. Udvidelsesplanen tyder på, at EU-erhvervsgrenen anser den globale efterspørgsel for at være stærk, og at AlzChem bør drage fordel af denne vækst.
(90)
Selv om EU-erhvervsgrenen vil komme under et prismæssigt pres fra kinesisk import i den nærmeste fremtid, forventes virkningerne med hensyn til priser og rentabilitet ikke at være betydelige, da EU-erhvervsgrenen har en stor markedsandel, fordele inden for kvalitet og forsyningssikkerhed og evnen til at sikre store kontrakter. Virkningerne vil således ikke nå et niveau, hvor der er »sandsynlighed for skade« i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(91)
Kommissionen konkluderer, at der ikke er sandsynlighed for fornyet skade for EU-erhvervsgrenen, hvis de gældende foranstaltninger ophæves.
6. UNIONENS INTERESSER
(92)
Da det er blevet konkluderet, at der ikke er sandsynlighed for fornyet skade, er det ikke nødvendigt med konklusioner vedrørende Unionens interesser.
7. OPHÆVELSE AF ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGERNE
(93)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger ophæves. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning, men kunne ikke ændre ovennævnte konklusioner.
(94)
Det følger af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af DCD med oprindelse i Kina bør ophæves, og proceduren afsluttes, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(95)
I betragtning af de ovenfor beskrevne omstændigheder, nemlig forekomsten af uudnyttet kapacitet i Kina og den mulige forekomst af underbud efter NUP, vil Kommissionen overvåge importen af den pågældende vare med henblik på at lette en hurtig og passende indgriben, hvis situationen skulle kræve det. Overvågningen vil være begrænset til en periode på to år efter offentliggørelsen af denne forordning -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Antidumpingtolden i forbindelse med importen af 1-cyanoguanidin (dicyandiamid), i øjeblikket henhørende under KN-kode 2926 20 00, med oprindelse i Folkerepublikken Kina ophæves hermed, og proceduren vedrørende denne import afsluttes.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 11. februar 2014.
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 135/2014
od 11. veljače 2014.
o stavljanju izvan snage antidampinške pristojbe na uvoz dicijandiamida podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije nakon isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 11. stavke 2. i 6. i članak 9.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije podnesen nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1 Mjere na snazi
(1)
Nakon antidampinškog ispitnog postupka („početni ispitni postupak”) Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1331/2007 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz 1-cijanoguanidina (dicijandiamida) podrijetlom iz Narodne Republike Kine („Kina” ili „dotična zemlja”) („konačne antidampinške mjere”). Te su mjere bile u obliku pristojbe ad valorem na razini od 49,1 %.
1.2 Zahtjev za reviziju nakon isteka mjera
(2)
Nakon objave obavijesti o skorom isteku konačnih antidampinških mjera na snazi (3), Komisija je 14. kolovoza 2012. primila zahtjev za pokretanje revizije nakon isteka tih mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe. Zahtjev je podnijelo trgovačko društvo AlzChem AG („podnositelj zahtjeva”) koji čini 100 % ukupne proizvodnje dicijandiamida u Uniji.
(3)
Podneseni zahtjev temelji se na razlozima da bi istek konačnih antidampinških mjera za posljedicu vjerojatno imao nastavak dampinga i ponavljanje štete industriji Unije.
1.3 Pokretanje revizije nakon isteka mjera
(4)
Utvrdivši nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije nakon isteka mjera, Komisija je 15. studenoga 2012. objavljivanjem obavijesti u Službenom listu Europske unije (4) („Obavijest o pokretanju revizije”) najavila pokretanje revizije nakon isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.
1.4 Ispitni postupak
1.4.1 Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje
(5)
Ispitnim postupkom nastavka dampinga obuhvaćeno je razdoblje od 1. listopada 2011. do 30. rujna 2012. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem kretanja važnih za ocjenu vjerojatnosti nastavka štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2009. do završetka razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”).
(6)
Nakon konačne objave podnositelj zahtjeva tvrdio je da je razmatrano razdoblje trebalo početi 2008. jer nalazi iz 2009. ne bi bili reprezentativni. Prvo bi trebalo napomenuti da Komisija uživa široko diskrecijsko pravo u određivanju razdoblja koje se razmatra u cilju utvrđivanja štete. Drugo, podnositelj zahtjeva tu je tvrdnju iznio prekasno u pogledu promjene razdoblja. Razmatrano razdoblje u postupku je najavljeno rano, a podnositelj zahtjeva tada se nije usprotivio. Razdoblje se u kasnoj fazi ne može mijenjati zbog praktičnih razloga i zbog toga što bi promjena na temelju prikupljenih dokaza bila u suprotnosti s nepristranim vođenjem ispitnog postupka. Zbog toga je ta tvrdnja odbačena.
1.4.2 Stranke na koje se ispitni postupak odnosi
(7)
Komisija je o početku revizije nakon isteka mjera službeno obavijestila podnositelja zahtjeva, nepovezane uvoznike, korisnike u Uniji za koje se zna da se na njih odnosi ispitni postupak i predstavnike zemlje izvoznice. Zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti svoja stajališta u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u Obavijesti o pokretanju revizije.
(8)
S obzirom na naočigled velik broj proizvođača izvoznika u dotičnoj zemlji i nepovezanih uvoznika, u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe smatralo se primjerenim ispitati treba li primijeniti uzorkovanje. Kako bi se Komisiji omogućilo da odluči je li uzorkovanje potrebno i, ako jest, kako bi izabrala uzorak, od navedenih je strana zatraženo, u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe, da se jave u roku od 15 dana od pokretanja revizije i dostave Komisiji podatke zatražene u Obavijesti o pokretanju revizije.
(9)
Stupilo se u kontakt s dvanaest poznatih proizvođača izvoznika iz Kine. S obzirom na to da je samo jedan proizvođač izvoznik iz Kine dostavio zatražene podatke, nije bilo potrebno odabrati uzorak proizvođača izvoznika.
(10)
U pogledu uvoznika, utvrđeno je da u Uniji postoji desetak nepovezanih uvoznika dicijandiamida te su oni pozvani da dostave podatke za uzorkovanje. Samo ih se dvoje javilo i izrazilo volju za sudjelovanje u trenutačnoj reviziji. Posljedično, nije bilo potrebno provesti uzorkovanje nepovezanih uvoznika.
(11)
Komisija je poslala upitnike svim stranama za koje je znala da se revizija na njih odnosi i onima koje su se javile u rokovima iz Obavijesti o pokretanju revizije. Primljeni su odgovori od proizvođača iz Unije, proizvođača izvoznika koji surađuje iz Kine, dva nepovezana uvoznika i jednog korisnika iz Unije.
(12)
Dodatni prigovori primljeni su od dvaju nepovezanih uvoznika/trgovaca i triju korisnika iz Unije.
(13)
Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za određivanje vjerojatnosti nastavka dampinga i vjerojatnosti ponavljanja štete te interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorima sljedećih zainteresiranih strana:
a)
proizvođač iz Unije:
-
AlzChem AG, Trostberg, Njemačka;
b)
proizvođač izvoznik iz Kine:
-
Ningxia Jiafeng Chemicals Co., Ltd. Shizuishan, Kina;
c)
nepovezani uvoznik iz Unije:
-
Helm AG, Hamburg, Njemačka;
d)
korisnik iz Unije:
-
Merck Santé S.A.S., Lyon, Francuska.
2. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
2.1 Dotični proizvod
(14)
Dotični proizvod na koji se odnosi ova revizija isti je kao u početnom ispitnom postupku, tj. 1-cijanoguanidin (dicijandiamid) („DCD”) podrijetlom iz Narodne Republike Kine („dotični proizvod”) trenutačno obuhvaćen oznakom KN 2926 20 00. Proizvodi se od vapna i čađe i nastaje nakon nekoliko proizvodnih faza. To je kruta tvar u obliku finog, bijelog, kristalnog praha, obično bez mirisa.
(15)
DCD se obično upotrebljava kao posredni proizvod za proizvodnju većeg broja drugih kemijskih posrednih proizvoda kao što su farmaceutski proizvodi, razni proizvodi industrijske primjene - voda, pulpa i papir, tekstil, koža - i razna područja epoksi primjena. On je ključni element lanca dušik-ugljik-dušik (DUD) s krajnjim proizvodima kao što su guanidin nitrat i drugi derivati DUD-a.
(16)
Većina DCD-a koji se prodaje na tržištu Unije standardni je tip DCD-a. Tek ograničena količina ima manju veličinu čestica (tzv. mikro DCD). Kineski proizvođači izvoznici dostavili su podatke samo za standardni tip.
2.2 Istovjetni proizvod
(17)
Jedan je korisnik doveo u pitanje istovjetnost DCD-a iz Unije i DCD-a iz Kine na temelju toga što je standardni tip DCD-a koji proizvodi industrija Unije navodno bolje kvalitete nego onaj koji proizvode kineski proizvođači izvoznici. Točnije, taj je korisnik tvrdio da bi udio vode u kineskom DCD-u bio značajno viši i hlapljiviji u usporedbi s udjelom vode u DCD-u proizvedenom u Uniji. Nadalje, u kineskom je DCD-u navodno veći i udio nečistoća.
(18)
Kao i u početnom ispitnom postupku, ispitnim je postupkom ipak otkriveno da, iako možda postoje određene razlike u kvaliteti, njih nije moguće količinski odrediti, a i ne utječu na osnovna kemijska, fizikalna i tehnička svojstva DCD-a koji industrija Unije proizvodi i prodaje u Uniji i dotičnog proizvoda, za koje je utvrđeno da su jednaki i da imaju istu krajnju namjenu.
(19)
Jedan drugi korisnik tvrdio je da bi mikro DCD trebalo isključiti iz opsega proizvoda obuhvaćenog antidampinškim mjerama zbog navodnih razlika u pogledu fizičkih svojstava, krajnje namjene i cijena u odnosu na DCD standardnog tipa.
(20)
Međutim, u ispitnom postupku pokazalo se da te dvije vrste imaju jednaka kemijska, fizička i tehnička svojstva. Daljnja obrada DCD-a standardnog tipa radi proizvodnje mikro DCD-a uključuje jednostavan fizički postupak (mljevenje), ali ne i kemijsku obradu. Osim toga, iako su cijene mikro DCD-a više od cijena DCD-a standardnog tipa, oba tipa imaju istu temeljnu krajnju namjenu i mogu se bez problema međusobno zamijeniti.
(21)
Ispitnim je postupkom, kao i početnim ispitnim postupkom, potvrđeno da dotični proizvod i proizvodi koji se proizvode i prodaju na kineskom domaćem tržištu, kao i oni koje proizvođač iz Unije proizvodi i prodaje u Uniji, imaju jednaka osnovna fizička i tehnička svojstva i istu namjenu zbog čega se smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
3. VJEROJATNOST NASTAVKA DAMPINGA
3.1 Uvodne napomene
(22)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, ispitano je je li vjerojatno da bi istek postojećih mjera doveo do nastavka dampinga.
(23)
Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 9., zbog toga što je surađivalo samo jedno trgovačko društvo, nije bilo potrebno odabrati uzorak proizvođača izvoznika iz Kine. To je trgovačko društvo činilo više od 35 % uvoza dotičnog proizvoda iz Kine u Uniju tijekom RIPR-a. To trgovačko društvo nije izvozilo tijekom razdoblja početnog ispitnog postupka zbog čega u njemu nije ni surađivalo.
3.2 Damping uvoza tijekom RIPR-a
3.2.1 Analogna zemlja
(24)
U skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe, uobičajenu vrijednost moralo se utvrditi na temelju cijena ili izračunane vrijednosti u odgovarajućoj trećoj zemlji tržišnoga gospodarstva („analogna zemlja”), odnosno cijene iz te treće zemlje u druge zemlje, uključujući Uniju, ili, ako to nije moguće, na nekoj drugoj razumnoj osnovi, uključujući stvarno plaćenu ili naplativu cijenu u Uniji za istovjetni proizvod, odgovarajuće prilagođenu, ako je potrebno, kako bi uključivala razumnu profitnu maržu.
(25)
U nedostatku proizvodnje dotičnog proizvoda izvan Unije i Kine, Komisija je u Obavijesti o pokretanju revizije naznačila svoju namjeru da temelji uobičajenu vrijednost na stvarno plaćenim ili naplativim cijenama u Uniji za istovjetni proizvod, kako je bilo i u početnom ispitnom postupku.
(26)
Industrija Unije prodavala je istovjetni proizvod u reprezentativnim količinama. Međutim, domaća prodaja industrije Unije ostvarivala je gubitke, iako je bila blizu praga isplativosti. Stoga se uobičajena vrijednost temeljila na proizvodnim troškovima industrije Unije uvećanima za razuman iznos za troškove prodaje, opće i administrativne troškove („POA”) te dobit. Troškovi POA i dobit utvrđeni su istom metodom koja je upotrijebljena u početnom ispitnom postupku. Na temelju članka 11. stavka 9., prilagodbe proizvodnih troškova industrije Unije izvršene su radi nadoknade dodatnih troškova prijevoza zbog fizičke udaljenosti između proizvodnih jedinica, nedostatka pristupa sirovinama koje zato treba prevoziti s udaljenih proizvodnih mjesta i radi odlaganja nusproizvoda (čađe). Te su prilagodbe izvršene i u početnom ispitnom postupku.
3.2.2 Izvozna cijena
(27)
Sva izvozna prodaja proizvođača izvoznika koji surađuje u Uniju izvršena je izravno nezavisnim kupcima s poslovnim nastanom u Uniji. U skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe, izvozna je cijena utvrđena na temelju stvarno plaćenih ili naplativih cijena.
3.2.3 Usporedba
(28)
Usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene izvršena je na temelju cijene franko tvornica.
(29)
Radi osiguranja primjerene usporedbe između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene proizvođača izvoznika koji surađuje te u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe, izvršene su odgovarajuće prilagodbe u pogledu razlika u troškovima prijevoza, osiguranja, poreza i kredita koji su utjecali na cijene i na usporedivost cijena.
3.2.4 Dampinška marža
(30)
Kako je predviđeno člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, dampinška marža utvrđena je na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom.
(31)
Za proizvođača izvoznika koji surađuje tom se usporedbom pokazalo postojanje dampinga, iako znatno niže od razine dampinga utvrđene u početnom ispitnom postupku.
3.3 Razvoj uvoza u slučaju stavljanja mjera izvan snage
3.3.1 Uvodna napomena
(32)
Nastavno na nalaz o postojanju dampinga tijekom RIPR-a, ispitana je vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju stavljanja mjera izvan snage i analizirani su sljedeći elementi: proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u Kini; obujam i cijene dampinškog uvoza iz Kine; privlačnost tržišta Unije u odnosu na uvoz iz Kine.
(33)
U tom pogledu, trebalo bi napomenuti da je proizvođač izvoznik koji surađuje činio više od 30 % ukupne kineske proizvodnje tijekom RIPR-a.
3.3.2 Proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet kineskih proizvođača
(34)
S obzirom na to da je o kineskoj industriji DCD-a vrlo malo podataka javno dostupno, zaključci u vezi s neiskorištenim kapacitetom većinom su se oslanjali na podatke iz zahtjeva za reviziju i podatke dobivene od jedinog proizvođača koji surađuje, koji su radi provjere uspoređeni s javno dostupnim podacima.
(35)
Na temelju toga pretpostavlja se da se ukupan instalirani kapacitet u Kini povećao između 2007. i 2012. Međutim, stvarna proizvodnja tijekom RIPR-a bila je ograničena na 80 000 tona, što ukazuje na mogućnost postojanja neiskorištenog kapaciteta. Kineski instalirani kapacitet tijekom RIPR-a bio je veći od svjetske potražnje za DCD-om, a neiskorišteni kapacitet mogao bi činiti više od ukupne potrošnje u Uniji tijekom RIPR-a, dok je kineska domaća potrošnja tijekom RIPR-a iznosila samo 40 000 tona, tj. polovinu stvarne kineske proizvodnje.
(36)
U pogledu neiskorištenog kapaciteta, podaci prikupljeni na licu mjesta tijekom ispitnog postupka pokazuju da je jedinom proizvođaču koji surađuje, koji je činio više od 20 % ukupnog instaliranog kapaciteta u Kini u 2012., odobreno proširenje kapaciteta za 50 % u 2014. Očekuje se da će taj novi kapacitet među ostalim dodatno poslužiti proizvodnim postupcima proizvođača (vlastita upotreba DCD-a) i domaćem kineskom tržištu, na kojem je tijekom RIPR-a bilo plasirana oko polovica proizvedenog DCD-a jedinog proizvođača koji surađuje. Informacije dobivene od jedinog proizvođača koji surađuje upućuju na to da će se buduća ulaganja u kapacitet upotrijebiti među ostalim za opskrbu domaćeg kineskog tržišta koje je veliko te brzo raste.
(37)
Kina stoga ima mogućnost proizvoditi velike količine za izvoz, i to posebno zato što ne postoje naznake da bi domaće tržište moglo prihvatiti sav taj neiskorišteni kapacitet.
3.3.3 Obujam i cijene dampinškog uvoza iz Kine
(38)
Prema podacima Eurostata i provjerenim podacima o uvozu, obujam uvoza iz Kine naglo se smanjio nakon uvođenja mjera u 2007. i ponovno se počeo blago povećavati od 2009. do kraja RIPR-a, ali nikada nije ponovno postigao razinu iz 2007. To se odrazilo i na tržišni udio kineskog uvoza koji se smanjio s 40 - 45 % u 2007. na 10 - 15 % u 2009. i ponovno postigao razinu od 15 - 20 % na kraju RIPR-a, unatoč tome što su se kineske cijene smanjile za 73 %.
3.3.4 Privlačnost tržišta Unije
(39)
Tržište Unije relativno je veliko i čini oko 18 % svjetske potrošnje DCD-a, ali nije nužno ni najprivlačnije ni jedino privlačno tržište u smislu segmenata prodaje i cijena (vidjeti uvodnu izjavu 74.). Zaista, dostupni podaci ukazuju na to da kineski proizvođači predviđaju porast potražnje od farmaceutske industrije, kao u Indiji, jer se u toj industriji DCD upotrebljava primjerice kao sirovina za proizvodnju jednog lijeka za dijabetes (metformina). Stoga će se tom novom potražnjom možda moći prihvatiti velik dio kineskog neiskorištenog kapaciteta. Na temelju prethodno navedenog smatra se da tržište Unije nije jedino tržište privlačno kineskim izvoznicima.
3.3.5 Zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga
(40)
Ispitnim postupkom potvrđeno je da je kineski uvoz nastavio ulaziti na tržište Unije po dampinškim cijenama tijekom RIPR-a. S obzirom na nastavak dampinga, to što je tržište Unije veliko tržište koje je u prošlosti bilo vrlo privlačno kineskim izvoznicima te uzimajući u obzir neiskorišteni kapacitet dostupan u Kini koji premašuje ukupnu potrošnju u Uniji, može se zaključiti da postoji velika vjerojatnost od nastavka dampinga u slučaju ukidanja mjera. Ipak, trebalo bi napomenuti da je trenutačna razina dampinga znatno niža od razine utvrđene u početnom ispitnom postupku.
4. STANJE NA TRŽIŠTU UNIJE
4.1 Uvodna napomena
(41)
S obzirom na to da se analiza odnosi samo na jedno trgovačko društvo, iz razloga povjerljivosti većina pokazatelja navedena je u obliku indeksa ili u rasponima.
4.2 Industrija Unije
(42)
Proizvodnja proizvođača iz Unije, trgovačkog društva AlzChem AG čini 100 % proizvodnje DCD-a u Uniji. Stoga se smatra da trgovačko društvo AlzChem AG čini industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe.
4.3 Potrošnja na tržištu Unije
(43)
Potrošnja u Uniji utvrđena je na temelju obujma nevlastite prodaje industrije Unije na tržištu Unije i podataka Eurostata o uvozu, uspoređenih s drugim statističkim izvorima radi provjere. Tijekom razmatranog razdoblja razvijala se kako slijedi:
Tablica 1.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Potrošnja u Uniji (u tonama)
11 042
13 712
14 338
14 146
Indeks (2009. = 100)
100
124
130
128
(44)
Osim prethodno predstavljene potrošnje na slobodnom tržištu, napominje se da je tijekom razmatranog razdoblja vlastita upotreba DCD-a industrije Unije iznosila između 10 % i 20 % proizvodnje u Uniji i razvijala se kako slijedi:
Tablica 2.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Vlastita upotreba - Indeks (2009. = 100)
100
123
124
127
4.4. Uvoz u Uniju iz Kine
(45)
Imajući na umu da je u ispitnom postupku surađivao samo jedan izvoznik, utvrđeno je da je Eurostat najbolji izvor podataka za obujam uvoza i cijene. Podaci Eurostata odnose se na EU-27, a radi provjere su uspoređeni s drugim izvorima kao što su kineski statistički podaci o izvozu, baza podataka iz članka 14. stavka 6. i podaci uvoznika/korisnika koji surađuju.
(46)
Dostava DCD-a iz Kine provodila se u skladu s dvama carinskim režimima. Prema uobičajenom režimu bile su plative i uobičajena carinska tarifa i antidampinška pristojba. Prema režimu unutarnje proizvodnje nijedna od tih pristojbi nije bila plativa jer su se sirovine upotrebljavale u proizvodnji daljnjih proizvoda koji su se izvozili iz Unije. Kako je pokazano u tablici u nastavku teksta, režimom unutarnje proizvodnje bile su obuhvaćene oko dvije trećine uvoza u RIPR-u.
4.4.1 Obujam i tržišni udio
(47)
Nakon uvođenja antidampinških mjera u 2007., obujam kineskog uvoza značajno se smanjio. Ukupan tržišni udio tog uvoza iznosio je od 15 % do 20 % tijekom RIPR-a. Neovisno o tome, tijekom razmatranog razdoblja obujam uvoza podrijetlom iz Kine prema uobičajenom carinskom režimu mijenjao se, dok se kineski uvoz prema režimu unutarnje proizvodnje više nego udvostručio. Uzmu li se u obzir oba režima, obujam uvoza tijekom tog se razdoblja povećao, ali je znatno ispod razina prisutnih prije uvođenja mjera (više od 6 000 tona).
Tablica 3.
Uvoz iz Kine
2009.
2010.
2011.
RIPR
Obujam uvoza - uobičajeni režim (u tonama)
881
1 251
1 781
730
Indeks (2009. = 100)
100
142
202
83
Tržišni udio
5 - 10 %
5 - 10 %
10 - 15 %
5 - 10 %
Prosječna uvozna cijena - uobičajeni režim (EUR/tona)
1 218
1 267
1 826
2 101
Prosječna uvozna cijena - unutarnja proizvodnja (EUR/tona)
1 677
1 463
1 674
2 069
Obujam uvoza - unutarnja proizvodnja (u tonama)
676
984
654
1 467
Indeks (2009. = 100)
100
146
97
217
Tržišni udio - svi režimi
10 - 15 %
15 - 20 %
15 - 20 %
15 - 20 %
4.4.2 Cijena
(48)
Kako je vidljivo iz prethodne tablice, tijekom razmatranog razdoblja cijene kineskog uvoza znatno su se povećale.
(49)
Industrija Unije tvrdila je da se taj razvoj cijena ne može objasniti razvojem cijena glavnih pokretača troškova, tj. glavnih sirovina i troškova energije. Međutim, nije dostavila nikakvo alternativno objašnjenje ili zaključne dokaze kako bi potkrijepila tu tvrdnju.
4.4.3 Sniženje cijena
(50)
Za potrebe analize obaranja cijena, ponderirane prosječne prodajne cijene industrije Unije nepovezanim kupcima na tržištu Unije uspoređene su s odgovarajućim ponderiranim prosječnim cijenama CIF uvoza iz Kine (samo za standardni tip DCD-a). Prodajne cijene industrije Unije prilagođene su posebno za troškove dostave i provizije na razinu franko tvornica. Cijene CIF izvoza iz Kine dobivene su od Eurostata i radi provjere uspoređene s podacima iz baze podataka iz članka 14. stavka 6., a uvoz koji je podlijegao unutarnjoj proizvodnji bio je isključen. Te cijene CIF prilagođene su kako bi se njima obuhvatili svi troškovi u vezi s carinjenjem, odnosno carinska tarifa i troškovi nakon uvoza. Obaranje cijena uvoza u okviru unutarnje proizvodnje analizirano je u uvodnoj izjavi 83.
(51)
Usporedbom se pokazalo da se uvozom dotičnog proizvoda tijekom RIPR-a nisu obarale cijene industrije Unije.
4.5 Uvoz u Uniju iz ostalih trećih zemalja
(52)
Uvoz iz ostalih trećih zemalja nije bio prisutan u znatnim količinama.
(53)
Tijekom razmatranog razdoblja tržišni udio obujma uvoza iz SAD-a nikad nije prešao 2 %. Ispitnim postupkom otkriveno je da je taj uvoz zapravo činio DCD standardnog tipa koji je izvorno proizveden u Kini, a zatim mikroniziran u SAD-u.
Tablica 4.
Uvoz iz SAD-a
2009.
2010.
2011.
RIPR
Obujam uvoza (u tonama)
192
237
282
255
Indeks (2009. = 100)
100
123
147
133
Tržišni udio
0 - 2 %
0 - 2 %
0 - 2 %
0 - 2 %
4.6. Gospodarsko stanje industrije Unije
(54)
U skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe, ispitivanje učinka dampinškog uvoza na industriju Unije uključivalo je ocjenu svih gospodarskih čimbenika i pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.
4.6.1 Proizvodnja, kapacitet proizvodnje i iskorištenost kapaciteta
(55)
U industriji Unije odvijao se integrirani proizvodni lanac kojim nije bio obuhvaćen samo DCD već i proizvodi u prethodnom i daljnjem proizvodnom postupku. Proizvodni kapacitet Unije u pogledu DCD-a nije se mijenjao od 2009. Tijekom razmatranog razdoblja, proizvođač iz Unije povećao je proizvodnju najviše zbog povećane potražnje na tržištu Unije kako je prikazano u tablici 1. Od 2010. proizvođač iz Unije posluje uz gotovo pun kapacitet. To nije bilo tako u 2009. kad je na proizvodnju i prodaju utjecala financijska kriza.
Tablica 5.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Proizvodnja - Indeks (2009. = 100)
100
115
113
109
Proizvodni kapacitet - Indeks (2009. = 100)
100
100
100
100
Iskorištenost kapaciteta
86,9 %
100,2 %
98,2 %
95,2 %
4.6.2 Zalihe
(56)
Proizvođač iz Unije tijekom razmatranog razdoblja zadržao je malu količinu zaliha, a to se nije smatralo važnim čimbenikom u ocjeni stanja industrije Unije.
Tablica 6.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Zalihe - Indeks (2009. = 100)
100
73
88
49
4.6.3. Obujam prodaje, tržišni udjeli i prosječne jedinične cijene u Uniji
(57)
Prodaja industrije Unije nepovezanim kupcima na tržištu Unije povećala se za 26 % tijekom razmatranog razdoblja, dok su se njezine prodajne cijene povećale za 7 %.
(58)
Industrija Unije uspjela je povećati svoju prodaju u EU-u zahvaljujući povećanju potrošnje kako je prikazano u tablici 1. Industrija unije održala je vrlo velik udio na tržištu Unije.
Tablica 7.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Obujam prodaje - Indeks (2009. = 100)
100
121
125
126
Tržišni udio
80-85 %
80-85 %
80-85 %
80-85 %
Prodajna cijena - Indeks (2009. = 100)
100
95
98
107
4.6.4 Profitabilnost i novčani tok
(59)
Tijekom razmatranog razdoblja profitabilnost industrije Unije znatno se popravila jer je industrija Unije bila u mogućnosti povećati svoj obujam prodaje i prodajnu cijenu za nepovezane kupce na tržištu Unije. Veliko poboljšanje profitabilnosti još je izraženije usporedi li se sa stanjem industrije u početnom RIP-u, kad je industrija ostvarivala velike gubitke (od - 20 % do - 30 %).
Tablica 8.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Profitabilnost
od - 10 % do 0 %
od - 10 % do 0 %
od - 10 % do 0 %
od - 5 % do 0 %
(60)
U usporedbi s tim, profitabilnost transakcija u vezi s vlastitom upotrebom bila je dobra.
(61)
Tijekom razmatranog razdoblja novčani je tok stalno bio negativan, uz iznimku RIPR-a, u skladu s razvojem ukupne profitabilnosti.
Tablica 9.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Novčani tok - Indeks (2009. = 100)
- 100
-84
- 229
174
4.6.5. Ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
(62)
Tijekom razmatranog razdoblja industrija Unije ulagala je u održavanje i optimizaciju postojećih proizvodnih strojeva. Izvršila je važno novo ulaganje u vezi s mikro DCD-om u 2009.
Tablica 10.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Ulaganja - Indeks (2009. = 100)
100
50
65
37
(63)
Povrat ulaganja tijekom razmatranog razdoblja ostao je negativan u skladu s prethodno navedenom profitabilnosti.
Tablica 11.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Povrat ulaganja - Indeks (2009. = 100)
- 100
-63
-62
-10
(64)
Industrija Unije nije tvrdila da je naišla na poteškoće s prikupljanjem kapitala tijekom razmatranog razdoblja.
4.6.6 Zaposlenost, produktivnost, rast i plaće
(65)
Ulaganja izvršena tijekom razmatranog razdoblja doprinijela su povećanju broja kvalificiranih zaposlenika. Prosječne razine plaća povećale su se za 15 % tijekom razmatranog razdoblja.
(66)
Povećanje broja zaposlenih i proizvodnje u 2010. odražava se na povećanu proizvodnju.
Tablica 12.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Broj zaposlenika - Indeks (2009. = 100)
100
107
104
105
Produktivnost (u tonama po zaposleniku) - Indeks (2009. = 100)
100
108
108
105
Troškovi rada po zaposleniku - Indeks (2009. = 100)
100
112
113
115
4.6.7. Visina dampinga i oporavak od prethodnog dampinga
(67)
Damping se nastavio tijekom RIPR-a kako je prethodno objašnjeno u točki 3.2.
(68)
Utjecaj visine stvarne dampinške marže na industriju Unije, s obzirom na obujam dampinškog uvoza iz Kine, ne može se smatrati vrlo velikim. U usporedbi s početnim ispitnim postupkom, stanje industrije Unije značajno se popravilo - bila je na putu oporavka od prethodnog dampinga u smislu profitabilnosti, prodaje i tržišnog udjela.
4.6.8 Zaključak
(69)
Čak i ako je dio prethodno navedenog pozitivnog razvoja relativno nedavan, smatra se da se stanje industrije Unije značajno popravilo u razmatranom razdoblju. Svi financijski pokazatelji bili su pozitivni ili gotovo pozitivni do kraja RIPR-a.
(70)
Uvođenjem antidampinških mjera 2007. omogućilo se industriji Unije da se sustavno oporavi od štetnih učinaka dampinga i nastavi iskorištavati svoj potencijal na tržištu Unije i zemalja koje nisu članice EU-a. To što je industrija Unije ostvarila korist od mjera najbolje je vidljivo iz njezinih visokih razina produktivnosti, iskorištenosti kapaciteta i povećanja prodajnih cijena u EU-u te profitabilnosti. Tijekom RIPR-a više nije nastajala materijalna šteta uzrokovana kineskim uvozom.
(71)
Nakon konačne objave podnositelj zahtjeva tvrdio je da je činjenica da su u okviru početnog ispitnog postupka određeni pokazatelji štete bili pozitivni nije spriječila Komisiju da potvrdi postojanje materijalne štete. Ta tvrdnja se mora odbaciti. Uredbom (EZ) br. 1331/2007 odgovorilo se na razne okolnosti, posebno manje profitabilne industrije Unije. Osim toga revizija nakon isteka potpuno se razlikuje od ispitnog postupka iz članka 5. Osnovne uredbe. U ispitnom postupku utvrđuje se uzrokuje li damping štetu domaćoj industriji, a u reviziji nakon isteka analiziraju se moguća buduća kretanja ako mjera istekne.
5. VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE
(72)
Kako je prethodno prikazano, industrija Unije tijekom RIPR-a nije pretrpjela materijalnu štetu s obzirom na to da se većina pokazatelja štete razvijala pozitivno tijekom razmatranog razdoblja. U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe stoga je ispitano je li vjerojatno da bi istek mjera koje su na snazi za posljedicu imao ponavljanje štete.
5.1 Utjecaj neiskorištenog kapaciteta u Kini
(73)
Ispitnim postupkom otkriveno je da u Kini postoje velike količine neiskorištenog kapaciteta (vidjeti uvodne izjave od 34. do 37.). Međutim, ne postoje razumni razlozi na temelju kojih bi se zaključilo da će taj neiskorišteni kapacitet za posljedicu imati znatne količine uvoza u Uniju.
(74)
Tržište Unije jedno je od mnogih na kojima prodaju kineski proizvođači izvoznici. U smislu cijena, podaci industrije Unije, podaci kineskog proizvođača izvoznika koji surađuje i statistika kineskog izvoza potvrđuju da postoji nekoliko drugih tržišta koja su barem jednako privlačna kao tržište Unije.
(75)
Kad je riječ o izvoznoj prodaji industrije Unije, izvozne cijene često su bile više od cijena u Uniji. Nakon objave podnositelj zahtjeva tvrdio je da njegove više izvozne cijene nisu povezane s relativnom privlačnosti tih tržišta, nego s malim obujmom prodaje. Taj bi argument trebalo odbaciti zato što je cjelokupni obujam prodaje industrije EU-a na izvozna tržišta tijekom RIPR-a bio znatan (20 - 30 % proizvodnje industrije Unije). Nisu dostavljeni dokazi ni o tome da je obujam prodaje korisnicima bio znatno manji.
(76)
Ni statistički podaci o kineskim izvoznim cijenama DCD-a za druga tržišta ne ukazuju na posebnu privlačnost tržišta EU-a u usporedbi s drugim izvoznim tržištima. Znatan neiskorišten kapacitet već je postojao tijekom RIPR-a, no kineski izvoznici nisu zbog toga počinili štetu u pogledu cijena. Činjenica da će doći do povećanja neiskorištenog kapaciteta u ovom slučaju ne upućuje na mogućnost ponavljanja štete. Indija je najveće tržište DCD-a u svijetu. Prema kineskim statističkim podacima o izvozu, obujam kineske prodaje EU-u predstavlja samo oko 10 % obujma prodaje Indiji, a prosječna kineska prodajna cijena u EU-u po toni jednaka je kineskim prodajnim cijenama u Indiji. Drugim riječima, prevladavajuće tržišne cijene na indijskom tržištu (koje su se tijekom razmatranog razdoblja u prosjeku povećale za 65 %) jednako su privlačne proizvođačima DCD-a. Ništa ne ukazuje na to da će neiskorišteni kapacitet u Kini biti pretvoren u velike količine uvoza u Uniju. Za sada se može očekivati da se barem dio tog neiskorištenog kapaciteta u skoroj budućnosti neće upotrijebiti. Taj zaključak temelji se na prošlim kretanjima jer podaci koje je dostavio podnositelj zahtjeva upućuju na to da je u razdoblju od 2008. do RIPR-a Kina povećala svoj kapacitet za oko 50 %, a cjelokupnu proizvodnju za samo 20 %. Prema predviđanjima podnositelja zahtjeva do 2016. kineski kapacitet bit će veći od svjetske potražnje te će stoga trenutačno biti neiskorišten. Prevelik kapacitet na razini cijele zemlje bio bi manji da su predviđanja napravljena na temelju podataka kineskog proizvođača izvoznika o prodaji. U svakom slučaju činjenica da, za razliku od proizvodnje u Uniji (vidjeti uvodnu izjavu 55.) proizvodnja DCD-a u Kini nije dio potpuno integriranog proizvodnog lanca znači da neiskorištavanje kapaciteta iziskuje manje troškove.
(77)
Nadalje, moguće je da će određena rastuća potražnja, posebno farmaceutske industrije u zemljama kao što je Indija (vidjeti uvodnu izjavu 39.), vjerojatno moći prihvatiti novi dio kineskog suvišnog kapaciteta. Osim toga u ispitnom postupku donesen je zaključak da se za proizvode DCD-a proizvođača AlzChem smatralo da su privlačniji korisnicima iz EU-a, između ostalog zbog zemljopisne lokacije i pouzdanosti opskrbe. To daje određenu prednost u odnosu na kineske proizvođače s obzirom na ključne korisnike u EU-u koji kupuju znatne količine DCD-a. Stoga, u tom kontekstu, velik proizvodni kapacitet u Kini nije razlog zbog kojeg bi se zaključilo da postoji vjerojatnost ponavljanja štete. Zbog same činjenice da je industrije Unije izgubila udio u pogledu svjetskog proizvodnog kapaciteta taj zaključak ne može se odbaciti.
5.2 Utjecaj predviđenog rasta tržišta
(78)
Nekoliko strana spomenulo je očekivani znatan rast tržišta DCD-a u svijetu koji je uglavnom posljedica dobro utvrđene primjene u farmaceutskoj i poljoprivrednoj industriji. Do toga je došlo zbog povećanja proizvodnje antidijabetičkih lijekova najviše u Indiji. Taj rast najavljen je i u povećanju potrošnje u EU-u iz prethodne tablice 1.
(79)
Očekuje se daljnji rast tržišta EU-a, ali u ograničenom opsegu. To je stoga što je velik proizvođač farmaceutskih proizvoda koji svoje proizvode prodaje diljem svijeta smješten u EU-u.
(80)
Nakon objave podnositelj zahtjeva osporio je opseg rasta. Međutim napominje se da su njegovi prigovori u tom pogledu kontradiktorni i da nekoliko izvora upućuje na čvrstu potražnju u EU-u i znatan rast u svijetu. Prema podacima kineskog proizvođača izvoznika o prodaji potrošnja na domaćem kineskom tržištu brzo raste. Stoga ništa u spisu ne bi moglo podržati tvrdnju podnositelja zahtjeva da je potražnja nepromijenjena ili da će ostati nepromijenjena.
(81)
Nakon objave podnositelj zahtjeva naglasio je i da je izgubio obujam prodaje i tržišni udio na tržištima izvan EU-a. U tom pogledu trebalo bi napomenuti da je industrija EU-a radila pri gotovo punom kapacitetu uz zanemarive zalihe dok se potrošnja DCD-a u EU-u nastavljala povećavati. Stoga, zbog činjenice da se odlučila više usmjeriti na tržište Unije bez znatnog povećanja svojeg proizvodnog kapaciteta industrija Unije nije mogla u cijelosti iskoristiti rast na ostalim tržištima. Međutim to se može promijeniti ako se njezini planovi za širenjem ostvare. Stoga se očekuje da čak i ako se obujam uvoza kineskog DCD-a u Uniju poveća u bližoj budućnosti, to ne bi automatski za posljedicu imalo ponavljanje štete. Industrija Unije imat će, kao i kineski proizvođači, koristi od povećanja potražnje u svijetu.
(82)
U tom pogledu, kako je ranije navedeno, proizvođač iz Unije vrlo je cijenjen na tržištu i čini se da mu prednost kao dobavljaču daje nekoliko važnih kupaca, barem za određene primjene DCD-a. Kvaliteta i pouzdanost njegovih proizvoda s DCD-om u Uniji znači da može osigurati važne ugovore s važnim kupcima iz EU-a, a očekuje se da će se ta situacija nastaviti neovisno o tome stavi li se mjere izvan snage ili ne. Nakon objave važan korisnik iz EU-a izjavio je da će nastaviti dobavljati proizvod obuhvaćen postupkom od industrije Unije čak i ako se antidampinške mjere stave izvan snage.
5.3 Ostala razmatranja
(83)
Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 50. i 51., kineske uvozne cijene nisu obarale cijene industrije Unije tijekom RIPR-a. Obaranja nije bilo u okviru uobičajenog režima (oko trećine obujma uvoza tijekom RIPR-a). Vrlo mala razina obaranja bila je prisutna kad je u obzir uzet i režim unutarnje proizvodnje (preostale dvije trećine uvoza). To se stanje razlikovalo od značajnog obaranja utvrđenog početnim ispitnim postupkom, a nastalo je kao posljedica ukupnog postupnog povećanja uvoznih cijena od uvođenja mjera, iako se to povećanje nije dogodilo polako. Točnije, cijena CIF kineskog uvoza na granici povećala se za 73 % tijekom razdoblja između 2009. i kraja RIPR-a.
(84)
Industrija EU-a pokazala je da je i dalje konkurentna čak i u izostanku mjera, zahvaljujući svojem znatnom izvozu (između 20 % i 30 % proizvodnje tijekom RIPR-a) u zemlje koje nisu članice EU-a gdje na snazi nisu nikakve mjere i gdje se nadmetao s konkurencijom iz Kine bez potpore antidampinških mjera. Smanjeni obujam izvoza prikazan u nastavku potrebno je gledati u vezi s povećanim obujmom prodaje u Unije i nepromijenjenim proizvodnim kapacitetom industrije Unije koji je u načelu bio u cijelosti iskorišten.
Tablica 13.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Obujam izvoza - Indeks (2009. = 100)
100
105
80
77
Izvozna cijena (nepovezano) - Indeks (2009. = 100)
100
100
109
125
(85)
U pogledu podneska koji je dostavila industrija Unije analizirane su i cijene kineskog uvoza tijekom osam mjeseci nakon RIPR-a. Industrija Unije dostavila je primjedbu da je jak pritisak na cijene nastao zbog kineskog uvoza ponovno nastao nedugo nakon RIPR-a. Na temelju članka 6. stavka 1. Osnovne uredbe u vezi s njezinim člankom 11. stavkom 5., podaci u vezi s razdobljem neposredno nakon RIPR-a obično se ne uzimaju u obzir. Međutim, čak i da se ti podaci uzmu u obzir, u ovoj fazi na temelju tih podataka ne mogu se donijeti nikakvi zaključci jer nije jasno jesu li te promjene cijena, budu li potvrđene, uopće trajne. Na primjer, iako su od kraja RIPR-a do svibnja 2013. pale, u lipnju 2013. su opet porasle za 10 %. S obzirom na to da su cijene nakon RIPR-a i dalje bile znatno više nego cijene opažene u početnom ispitnom postupku, ne može se utvrditi vjerojatnost da će one u bližoj budućnosti znatno štetiti trenutačnom stanju industrije Unije, koja ne trpi materijalnu štetu.
(86)
Konačno, nema pokazatelja da bi stavljanje mjera izvan snage imalo kratkoročan ili srednjoročan utjecaj na tržišne cijene. Trebalo bi napomenuti da velik dio DCD-a koji se prodaje u Uniji podliježe ugovorima u trajanju od nekoliko godina, a čini se da je industriji korisnika vrlo važno imati pouzdanu i stalnu opskrbu od proizvođača kojem vjeruje. Nadalje, dvije trećine uvoza tijekom RIPR-a izvršene su u okviru režima unutarnje proizvodnje u skladu s kojim nisu plative nikakve uvozne ni antidampinške pristojbe. Uzme li se sve u obzir, iako se ne može otpisati mogućnost ponovnog pregovaranja o postojećim ugovorima i smanjenja uvoznih cijena, nije vjerojatno da će to biti štetno stave li se pristojbe izvan snage.
5.4 Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja štete
(87)
U svjetlu prethodno navedenog, nije vjerojatno da bi industrija Unije u slučaju stavljanja mjera izvan snage morala smanjiti svoj obujam prodaje i proizvodnje i/ili cijene DCD-a u mjeri kojom bi se značajno utjecalo na njezinu profitabilnost i ukupan položaj.
(88)
Suprotno tome, u pogledu svjetskog povećanja potrošnje, kineskog uvoznog obujma i cijena tijekom RIPR-a te cijena na drugim tržištima, očekuje se da bi u izostanku mjera prodaja DCD-a koju izvrši industrija Unije i dalje bila snažna i imala pozitivan utjecaj na djelatnost Unije u vezi s lancem DCD i lancem DUD.
(89)
Očekuje se da će industrija Unije nastaviti raditi uz pun kapacitet neovisno o tome stavi li se mjere izvan snage ili ne. Nadalje, industrija Unije obavila je uvodni dio rada za ovogodišnji program proširenja. U jesen 2013. u načelu se složila da će značajno povećati svoj proizvodni kapacitet u vezi s DCD-om. Tržište i važni kupci iz EU-a pozdravili su taj plan za proširenje. Prema planu širenja industrija Unije vjeruje da će potražnja u svijetu biti snažna i da će AlzChem od tog rasta imati koristi.
(90)
Ako industrija Unije u bližoj budućnosti i bude trpjela određen pritisak na cijene zbog kineskog uvoza, ne očekuje se da će utjecaj u smislu cijena i profitabilnosti biti velik s obzirom na to da industrija Unije ima velik tržišni udio, prednost u smislu kvalitete i pouzdanosti opskrbe i sposobnost sklapanja važnih ugovora. Stoga u odnosu na utjecaj ne bi bio ispunjen prag za „vjerojatnost štete” u smislu članka 11. stavka 2. Osnovne uredbe.
(91)
Komisija zaključuje da ne postoji vjerojatnost ponavljanja štete za industriju Unije u slučaju stavljanja izvan snage postojećih mjera.
6. INTERES UNIJE
(92)
S obzirom na zaključak o tome da ne postoji vjerojatnost ponavljanja štete, nisu potrebni nalazi o interesu Unije.
7. STAVLJANJE IZVAN SNAGE ANTIDAMPINŠKIH MJERA
(93)
Sve su strane bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti stavljanje izvan snage postojećih mjera. Nakon te objave dano im je i razdoblje za davanje primjedbi. Podnesci i primjedbe odgovarajuće su uzeti u obzir kada je to bilo opravdano, ali nisu bili takvi da bi promijenili prethodno navedene zaključke.
(94)
Iz prethodno navedenog slijedi da bi, kako je predviđeno člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz DCD-a podrijetlom iz Kine trebalo staviti izvan snage i prekinuti ispitni postupak.
(95)
S obzirom na određene prethodno opisane okolnosti, odnosno na postojanje neiskorištenog kapaciteta u Kini i mogućeg obaranja cijena nakon RIPR-a, Komisija će nadzirati uvoz dotičnog proizvoda kako bi olakšala brzo i odgovarajuće djelovanje nastane li situacija u kojoj to bude potrebno. Nadzor će biti ograničen na razdoblje od dvije godine od objave ove Uredbe,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Antidampinška pristojba na uvoz 1-cijanoguanidina (dicijandiamida) trenutačno obuhvaćenog oznakom KN 2926 20 00 i podrijetlom iz Narodne Republike Kine stavlja se izvan snage, a postupak u vezi s tim uvozom prekida se.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 11. veljače 2014.