KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 801/2013
af 22. august 2013
om ændring af forordning (EF) nr. 1275/2008 for så vidt angår krav til miljøvenligt design af elektriske og elektroniske husholdningsapparater og kontorudstyr med hensyn til strømforbrug i standbytilstand og slukket tilstand, og om ændring af forordning (EF) nr. 642/2009 for så vidt angår krav til miljøvenligt design af fjernsyn
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/125/EF af 21. oktober 2009 om rammerne for fastlæggelse af krav til miljøvenligt design af energirelaterede produkter (1), særlig artikel 15, stk. 1,
efter høring af Konsultationsforummet for miljøvenligt design og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Artikel 16, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/32/EF (2) fastsætter, at der kan udstedes en gennemførelsesforanstaltning, og at reducering af en produktgruppes tab i standbytilstand er en prioriteret foranstaltning.
(2)
Strømforbruget for elektriske og elektroniske husholdningsapparater og kontorudstyr i netværksforbundet standbytilstand blev behandlet i den tekniske, miljømæssige og økonomiske undersøgelse vedrørende tab i standbytilstand og slukket tilstand, som blev gennemført i 2006/2007. Undersøgelsen konkluderede, at netværksforbindelse ville blive en almindelig egenskab for husholdningsapparater og kontorudstyr. Udvalget for Miljøvenligt Design af Energiforbrugende Produkter anbefalede den 21. juni 2008 at tage spørgsmålet om netværksforbundet standbytilstand op i en separat proces, idet der dengang ikke forelå nok data.
(3)
Arbejdsplanen for miljøvenligt design 2009-2011 udpegede netværksforbundet standbytilstand som en prioritet. Kommissionen har derfor gennemført en forberedende undersøgelse i 2010/2011, hvor de tekniske, miljømæssige og økonomiske aspekter af netværksforbundet standbytilstand er analyseret. Undersøgelsen er foretaget i samarbejde med interessenter og berørte parter fra EU og tredjelande, og resultaterne er gjort offentligt tilgængelige.
(4)
I undersøgelsen anslås, at strømforbruget for elektriske og elektroniske husholdningsapparater og kontorudstyr, som sælges i Unionen og vedrører driftstilstande med netværksforbundet standbytilstand, til at være 54 TWh i 2010, svarende til 23 mio. t CO2-emissioner. Hvis der ikke træffes specifikke foranstaltninger, skønnes forbruget at stige til 90 TWh i 2020. Konklusionen var, at strømforbruget i netværksforbundet standbytilstand kan nedbringes væsentligt. Denne forordning ventes at øge udbredelsen på markedet af teknologi, der forbedrer energieffektiviteten for netværksforbundet standbytilstand og dermed giver en anslået energibesparelse på 36 TWh i 2020 og 49 TWh i 2025 sammenlignet med en situation med uændret praksis.
(5)
En af undersøgelsens konklusioner var navnlig, at energistyringsfunktionen, som slår udstyret over i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, når det ikke udfører en hovedfunktion, er et væsentligt element for opnåelsen af de potentielle energibesparelser. Det erkendes, at udstyr, som reaktiveres af et eksternt eller internt reaktiveringssignal, kan forblive i en aktiv tilstand i en begrænset tidsperiode uafhængigt af udstyrets hovedfunktion(er), f.eks. i forbindelse med servicering eller download af software. Energistyringsfunktionen bør sikre, at udstyret slår over i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand efter afslutning af opgaverne.
(6)
Den forberedende undersøgelse konkluderede, at der for netværksforbundet standbytilstand er behov for at differentiere kravene i henhold til graden af nettilgængelighed. Med dette mål for øje blev der udpeget en begrænset række HiNA-udstyr, bl.a. router, netværksswitch, trådløs basisstation, hub og modem, hvis hovedfunktion er at behandle netværkstrafik. Da dette udstyr forventes umiddelbart at reagere på indkommende datatrafik, kan driftstilstanden med netværksforbundet standbytilstand være den samme som tomgang (idle mode).
(7)
På baggrund af, at funktionerne i standbytilstand og netværksforbundet standbytilstand er sammenhængende, og produktudbuddet er ækvivalent, støttede Konsultationsforummet for miljøvenligt design den 14. september 2011 det synspunkt, at kravene til miljøvenligt design vedrørende netværksforbundet standbytilstand bør fastlægges i en ændringsretsakt til Kommissionens forordning (EF) nr. 1275/2008 (3), som aktuelt er gældende.
(8)
Kravene til standbytilstand, slukket tilstand og netværksforbundet standbytilstand bør revideres samlet. Da den revisionsdato, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1275/2008, ligger før ikrafttræden af den første etape af kravene til netværksforbundet standbytilstand, bør fristen for revision af forordningen forlænges med et år.
(9)
Da fjernsyn, som er omfattet af en produktspecifik foranstaltning for så vidt angår krav til miljøvenligt design, er undtaget fra anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 1275/2008, indgår krav til miljøvenligt design for netværksforbundet standbytilstand for fjernsyn i Kommissionens forordning (EF) nr. 642/2009 (4). Den tekniske, miljømæssige og økonomiske undersøgelse af netværksforbundet standbytilstand anslog, at krav til miljøvenligt design for netværksforbundet standbytilstand for fjernsyn ville give en anslået besparelse på 10 TWh i 2020.
(10)
For så vidt angår kaffemaskiner, gik Konsultationsforummet for miljøvenligt design (5) den 16. december 2011 og den 18. april 2012 ind for, at der ikke skulle vedtages en produktspecifik gennemførelsesforanstaltning, men at kravene til standbytilstand i forordning (EF) nr. 1275/2008 i stedet burde gøres mere eksplicitte for kaffemaskiner.
(11)
Ved denne forordning indføres specifikationer for anvendelsen af energistyringskravene til kaffemaskiner for så vidt angår det standardstidsinterval, efter hvilket apparatet automatisk slår over i standbytilstand/slukket tilstand.
(12)
Ud fra den tekniske, miljømæssige og økonomiske undersøgelse af husholdningskaffemaskiner, som er gennemført i henhold til direktivet om miljøvenligt design, kan det konkluderes, at en begrænsning af det standardtidsinterval, efter hvilket apparatet automatisk slår over i standbytilstand/slukket tilstand, giver en yderligere årlig besparelse på 2 TWh i 2020. Denne besparelse er ikke medregnet i de skønnede besparelser i forbindelse med forordning (EF) nr. 1275/2008 -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Ændring af forordning (EF) nr. 1275/2008
Forordning (EF) nr. 1275/2008 ændres således:
1)
Overskriften affattes således:
2)
Artikel 1 affattes således:
»Artikel 1
Indhold og anvendelsesområde
Denne forordning fastsætter krav til miljøvenligt design for så vidt angår strømforbruget i standbytilstand, slukket tilstand og netværksforbundet standbytilstand for elektriske og elektroniske husholdningsapparater og kontorudstyr, som markedsføres.
Denne forordning finder ikke anvendelse på elektriske og elektroniske husholdningsapparater og kontorudstyr, som for at fungere efter hensigten markedsføres med en ekstern strømforsyning med lav spænding.«
3)
Følgende definitioner indsættes i artikel 2:
»10. »netværk«: en kommunikationsinfrastruktur med en forbindelsestopologi, en arkitektur, herunder de fysiske komponenter, organisatoriske principper og kommunikationsprocedurer og -formater (protokoller)
11. »netværksforbundet standbytilstand«: en driftstilstand, hvor udstyret kan genoptage en funktion, når der modtages et fjernaktiveringssignal via en netværksforbindelse
12. »fjernaktiveringssignal«: et signal fra et sted uden for udstyret, som sendes via et netværk
13. »netværksport«: netværksforbindelsens fysiske interface (kablet eller trådløs) på udstyret, hvorigennem udstyret kan fjernaktiveres
14. »logisk netværksport«: netværksteknologi, som fungerer via en fysisk netværksport
15. »fysisk netværksport«: en netværksports fysiske del (hardware). En fysisk netværksport kan bruges til to eller flere netværksteknologier
16. »nettilgængelighed«: udstyrets evne til at genoptage funktioner, når en netværksport registrerer et fjernaktiveringssignal
17. »netværksudstyr«: udstyr, som kan forbindes til et netværk og har én eller flere netværksporte
18. »netværksudstyr med god nettilgængelighed (HiNA-udstyr)«: udstyr, hvis hovedfunktion udelukkende er én eller flere af følgende funktioner: router, netværksswitch, trådløs basisstation, hub, modem, VoIP-telefon eller videotelefon
19. »netværksudstyr med HiNA-funktion«: udstyr, hvori der indgår en funktion som router, netværksswitch, trådløs basisstation eller en kombination heraf, men som ikke er HiNA-udstyr
20. »router«: en netværksenhed, hvis vigtigste funktion er at bestemme den optimale rute for videresendelse af datatrafikken. Routere videresender datapakker fra ét netværk til en andet på grundlag af netværkslagets oplysninger (L3)
21. »netværksswitch«: en netværksenhed, hvis primære funktion er at sortere, videresende og fordele rammer (frames) ud fra hver rammes destinationsadresse. Alle switche fungerer mindst på data link-laget (L2)
22. »trådløs basisstation«: en enhed, hvis primære funktion er at levere wi-fi-forbindelser til flere klienter i henhold til IEEE 802.11-specifikationer
23. »hub«: netudstyr med flere porte, som bruges til at forbinde et LAN's segmenter
24. »modem«: udstyr, hvis primære funktion er at sende og modtage digitalt modulerede analoge signaler via et kablet netværk
25. »printer«: udstyr, som genererer en udskrift på grundlag af elektronisk input. Printere kan have yderligere funktioner og kan markedsføres som en multifunktionel enhed eller et multifunktionelt produkt
26. »storformatprinter«: printer konstrueret til at håndtere A2-medier eller endnu større formater, herunder udstyr, der er konstrueret til at håndtere medier i endeløse baner med en bredde på 406 mm eller bredere
27. »telekonferencesystem«: et dedikeret HD-system til videokonferencer og videosamarbejde, som omfatter en brugergrænseflade, et HD-kamera, en skærm, et lydsystem, og som har behandlingskapacitet til ind- og afkodning af video- og audiosignaler
28. »husholdningskaffemaskine«: et apparat til kaffebrygning, som ikke er beregnet til erhvervsmæssig brug
29. »husholdningsfilterkaffemaskine«: husholdningskaffemaskine, hvor kaffen laves ved at lade vand løbe gennem et filter fyldt med kaffepulver
30. »varmeelement«: den del af en kaffemaskine, som omdanner strøm til varme for at opvarme vandet
31. »kopvarmer«: en funktion til opvarmning af kopper, der opbevares på eller i kaffemaskinen
32. »bryggecyklus«: den samlede bryggeproces, som skal gennemføres for at fremstille kaffe
33. »selvrensning«: en proces, som udføres af kaffemaskinen for at rengøre maskinen indvendigt. Processen kan være en simpel afskylning med vand eller en vaskeproces, hvor der anvendes særlige rengøringsmidler
34. »afkalkning«: en proces, som udføres af kaffemaskinen for helt eller delvis at fjerne potentielle kalkaflejringer fra maskinens indre
35. »stationær tynd klient«: en computer, som har brug for adgang til fjernressourcer (f.eks. en computerserver eller en fjernarbejdsstation) for at kunne udføre primære funktioner, og som ikke har indbyggede roterende databærere. Hovedenheden i den stationære tynde klient skal være konstrueret til at være permanent placeret på et sted (f.eks. på et bord) og ikke til at være bærbar. Stationære tynde klienter kan udlæse oplysninger til enten en ekstern skærm eller en indbygget skærm, hvis en sådan indgår i produktet
36. »arbejdsstation«: en højperformant enkeltbrugercomputer, som typisk anvendes til grafik, CAD, softwareudvikling og finansielle og videnskabelige anvendelser, herunder opgaver, der kræver stor regnekraft, og som har følgende karakteristika:
a)den har en MTBF (middeltid mellem fejl) på mindst 15000 timerb)den understøtter ECC-hukommelse (fejlkorrektionskode) og/eller hukommelse med bufferfunktionc)den opfylder tre af følgende fem karakteristika:
1)
den har supplerende strømforsyning til avanceret grafik (dvs. PCI-E 6-benet 12 V supplerende strømforsyning)
2)
dens system har tilslutning til mere end × 4 PCI-E på bundkortet foruden slot(s) til grafik og/eller PCI-X-understøttelse
3)
den understøtter ikke UMA-grafik (Uniform Memory Access)
4)
den har fem eller flere PCI-, PCI-E- eller PCI-X-slots
5)
den kan multiprocessorunderstøtte to eller flere CPU'er (skal understøtte fysisk adskilte CPU-pakker/sokler, dvs. at kravet ikke kan opfyldes alene ved at understøtte en enkelt CPU med flere kerner)
37. »bærbar arbejdsstation«: en højperformant enkeltbrugercomputer, som typisk anvendes til grafik, CAD, softwareudvikling og finansielle og videnskabelige anvendelser, herunder opgaver, der kræver stor regnekraft, undtagen spil, og som er specielt konstrueret til at være bærbar og kunne fungere i længere tid med eller uden direkte tilslutning til en vekselspændingskilde. Bærbare arbejdsstationer benytter en indbygget skærm og kan fungere ved hjælp af et indbygget batteri eller en anden bærbar spændingskilde. De fleste bærbare arbejdsstationer benytter en ekstern strømforsyning og har indbygget tastatur og pegeredskab.
En bærbar arbejdsstation har følgende karakteristika:
a)den har en MTBF (middeltid mellem fejl) på mindst 13000 timerb)den har mindst et diskret grafikkort (dGfx), som opfylder G3- (med FB databredde 128-bit), G4-, G5-, G6- eller G7-klassificeringc)understøtter muligheden for at isætte tre eller flere indbyggede lagerenhederd)støtter mindst 32 GB systemhukommelse38. »hjemmeserver«: en type computer, der som regel anvender desktopcomputerkomponenter i et desktopkabinet, men som først og fremmest er konstrueret til at være lagringsvært for andre computere og udføre funktioner såsom levering af netværksinfrastrukturtjenester og data/medieværtsfunktioner, og som har følgende karakteristika:
a)den er konstrueret som opretstående computer, i towerkabinet eller anden facon som en desktopcomputer, således at al databehandling og lagring samt alle netværksinterfaces findes i ét kabinetb)den er konstrueret til at fungere 24 timer om dagen, 7 dage om ugenc)den er hovedsagelig konstrueret til at fungere i et miljø med mange brugere på samme tid, hvor flere brugere betjenes gennem netværkskoblede klientenhederd)hvis den markedsføres med et operativsystem, er operativsystemet konstrueret til hjemmeserver- eller kontorserverapplikationere)den markedsføres ikke med et diskret grafikkort (dGfx), der opfylder nogen anden klassificering end G139. »computerserver«: et edb-produkt, som leverer tjenester og styrer netbaserede ressourcer for klientenheder såsom desktopcomputere, bærbare computere, stationære tynde klienter, Internet Protocol (IP) telefoner eller andre computerservere. En computerserver markedsføres normalt til anvendelse i datacentre og kontor- og virksomhedsmiljøer. Der opnås primært adgang til en computerserver via netforbindelser og ikke via anordninger til direkte brugerinput, såsom tastatur eller mus.
En computerserver har følgende karakteristika:
a)den er udformet med henblik på at understøtte computerserveres operativsystemer (OS) og/eller virtualiseringsplatforme og er målrettet mod at afvikle virksomhedsapplikationer, der installeres af brugerneb)den understøtter ECC-hukommelse (fejlkorrektionskode) og/eller hukommelse med bufferfunktion (herunder bufferfunktioner for konfigurationer af såvel DIMM-enheder (Dual In-line Memory Modules) som BOB-enheder (buffered on board))c)markedsføres med en eller flere strømforsyninger (vekselstrøm eller jævnstrøm)d)alle processorer har adgang til en fælles systemhukommelse og er uafhængigt synlige for et enkelt OS eller en enkelt virtualiseringsplatform.
4)
Artikel 3 affattes således:
»Artikel 3
Krav til miljøvenligt design
Kravene til miljøvenligt design i tilknytning til elforbrug i standbytilstand, slukket tilstand og netværksforbundet standbytilstand er fastlagt i bilag II.«
5)
Artikel 7 affattes således:
»Artikel 7
Revision
Kommissionen tager denne forordning op til fornyet overvejelse i lyset af den teknologiske udvikling og forelægger senest den 7. januar 2016 Konsultationsforummet for miljøvenligt design resultaterne af overvejelserne. Revisionen vil især fokusere på kravene til standbytilstand/slukket tilstand og egnetheden og niveauet af kravene til netværksforbundet standbytilstand for så vidt angår den tredje etape af gennemførelsen (2019).
Revisionen kunne bl.a. omfatte overvejelser vedrørende udstyr og produkter til erhvervsformål med elmotorer, som fjernbetjenes.«
6)
Artikel 8 affattes således:
»Artikel 8
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Punkt 1 i bilag II finder anvendelse fra den 7. januar 2010.
Punkt 2 i bilag II finder anvendelse fra den 7. januar 2013.
Punkt 3 i bilag II finder anvendelse fra den 1. januar 2015.
Punkt 4 i bilag II finder anvendelse fra den 1. januar 2017.
Punkt 5 i bilag II finder anvendelse fra den 1. januar 2019.
Punkt 6 i bilag II finder anvendelse fra den 1. januar 2015.
Punkt 7 i bilag II finder anvendelse fra den 1. januar 2015.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.«
7)
Bilag II ændres således:
a)
Punkt 2, litra d), affattes således:
»d)
Energistyring for alt andet udstyr end netværksudstyr
Udstyr skal, medmindre det ikke er hensigtsmæssigt i forbindelse med den tilsigtede brug, være forsynet med en energistyringsfunktion eller en tilsvarende funktion. Når udstyret ikke leverer hovedfunktionen, og andre energibesparende produkter ikke afhænger af dets funktioner, skal energistyringsfunktionen automatisk efter det kortest mulige tidsinterval, der er hensigtsmæssigt i forbindelse med udstyrets tilsigtede brug, slå udstyret over i
-
standbytilstand, eller
-
slukket tilstand, eller
-
en anden driftstilstand, der ikke overskrider de gældende krav til effektforbrug i slukket tilstand og/eller standbytilstand, når udstyret er tilsluttet lysnettet.
Energistyringsfunktionen skal være aktiveret.«
b)
Følgende indsættes som nye punkter 3, 4, 5, 6 og 7:
3. Fra den 1. januar 2015:
a)
Mulighed for at deaktivere forbindelser til et trådløst netværk
Ethvert netværksudstyr, som kan forbindes til et trådløst netværk, skal give brugeren mulighed for at deaktivere forbindelserne til det trådløse netværk. Dette krav gælder ikke for produkter, hvis tilsigtede brug kræver en enkelt trådløs forbindelse til et netværk, og som ikke har nogen kablet forbindelse til et netværk.
b)
Energistyring for netværksudstyr
Udstyr skal, medmindre det ikke er hensigtsmæssigt i forbindelse med den tilsigtede brug, være forsynet med en energistyringsfunktion eller en tilsvarende funktion. Når udstyret ikke leverer en hovedfunktion, og andre energibesparende produkter ikke afhænger af dets funktioner, skal energistyringsfunktionen automatisk efter det kortest mulige tidsinterval, der er hensigtsmæssigt i forbindelse med udstyrets tilsigtede brug, slå udstyret over i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand.
I en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand kan energistyringsfunktionen automatisk slå udstyret over i standbytilstand eller slukket tilstand eller en anden tilstand, der ikke overskrider de gældende krav til effektforbrug i standbytilstand og/eller slukket tilstand.
Energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion skal være til rådighed for alle netværksudstyrets netværksporte.
Energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion skal være aktiveret, medmindre alle netværksporte er deaktiveret. Er sidstnævnte tilfældet, skal energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion slå til, hvis en af netværksportene aktiveres.
Standardtidsintervallet, indtil energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion automatisk slår udstyret over i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, må ikke overskride 20 minutter.
c)
Netværksudstyr, som har én eller flere former for standbytilstande, skal overholde kravene for de pågældende former for standbytilstande, når alle netværksporte er deaktiveret.
d)
Netværksudstyr, som ikke er HiNA-udstyr, skal overholde bestemmelserne i punkt 2, litra d), når alle netværksporte er deaktiveret.
e)
Effektforbrug i netværksforbundet standbytilstand:
Effektforbruget for HiNA-udstyr eller udstyr med HiNA-funktion i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, som udstyret slås over i af energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion, må ikke overstige 12,00 W.
Effektforbruget for andet netværksudstyr i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, som udstyret slås over i af energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion, må ikke overstige 6,00 W.
De effektforbrugsgrænser, som er fastlagt i litra e), gælder ikke for:
i.
printere med en strømforsyning med en nominel effekt på mere end 750 W
ii.
storformatprintere
iii.
telekonferencesystemer
iv.
stationære tynde klienter
v.
arbejdsstationer
vi.
mobile arbejdsstationer
vii.
hjemmeservere
viii.
computerservere.
4. Fra den 1. januar 2017:
Ud over kravene i punkt 3, litra a) og b), gælder følgende bestemmelser:
a)
Netværksudstyr, som har en eller flere former for standbytilstande, skal overholde kravene for disse former for standbytilstand, når alle kablede netværksporte er frakoblet og når alle trådløse netværksporte er deaktiveret.
b)
Netværksudstyr, som ikke er HiNA-udstyr, skal overholde bestemmelserne i punkt 2, litra d), når alle kablede netværksporte er frakoblet og når alle trådløse netværksporte er deaktiveret.
c)
Effektforbrug i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand:
Effektforbruget for HiNA-udstyr eller udstyr med HiNA-funktion i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, som udstyret slås over i af energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion, må ikke overstige 8,00 W.
Effektforbruget for andet netværksudstyr i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, som udstyret slås over i af energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion, må ikke overstige 3,00 W.
De effektforbrugsgrænser, som er fastlagt i litra c), gælder ikke for:
i.
storformatprintere
ii.
stationære tynde klienter
iii.
arbejdsstationer
iv.
mobile arbejdsstationer
v.
hjemmeservere
vi.
computerservere.
5. Fra den 1. januar 2019:
Ud over kravene i punkt 3, litra a) og b), og punkt 4, litra a), b) og c), gælder følgende bestemmelse for netværksudstyr, som ikke er HiNA-udstyr eller udstyr med HiNA-funktion:
Effektforbruget for udstyr, som ikke er HiNA-udstyr eller udstyr med HiNA-funktion, i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, som udstyret slås over i af energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion, må ikke overstige 2,00 W.
6. Fra den 1. januar 2015:
For kaffemaskiner skal tidsintervallet, efter hvilket produktet automatisk slår over i en af de tilstande, der er omhandlet i bilag II, punkt 2, litra d), være således:
-
for husholdningsfilterkaffemaskiner, hvor kaffen opbevares i en isoleret kande, højst fem minutter efter afslutningen af den sidste bryggecyklus, eller 30 minutter efter afslutningen af en afkalkning eller en selvrensning
-
for husholdningsfilterkaffemaskiner, hvor kaffen opbevares i en ikke-isoleret kande, højst 40 minutter efter afslutningen af den sidste bryggecyklus, eller 30 minutter efter afslutningen af en afkalkning eller en selvrensning
-
for andre husholdningskaffemaskiner end husholdningsfilterkaffemaskiner, højst 30 minutter efter afslutningen af den sidste bryggecyklus, eller højst 30 minutter efter aktivering af varmeelementet, eller højst 60 minutter efter aktivering af en kopvarmerfunktion, eller højst 30 minutter efter afslutningen af en afkalkning eller en selvrensning, medmindre der er udløst en alarm, som kræver brugerens indgriben for at forhindre en eventuel skade eller ulykke.
Kravene til miljøvenligt design i bilag II, punkt 2, litra d), finder ikke anvendelse før den nævnte dato.
7. Krav til produktinformation
Fra den 1. januar 2015 skal følgende oplysninger for netværksudstyr vises på producenternes frit tilgængelige websider:
a)
for hver standbytilstand og/eller slukket tilstand og driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, som udstyret slås over i af energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion:
-
effektforbruget i watt afrundet til én decimal
-
tidsintervallet, efter hvilket energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion automatisk slår udstyret over i standbytilstand og/eller slukket tilstand og eller en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand.
b)
effektforbruget for produktet i netværksforbundet standbytilstand, hvis alle kablede netværksporte er tilsluttet og alle trådløse netværksporte er aktiveret.
c)
vejledning om, hvordan trådløse netværksporte aktiveres og deaktiveres.
Effektforbruget for produktet i netværksforbundet standbytilstand omhandlet i litra b) og vejledningen omhandlet i litra c) skal også indgå i brugervejledningen.«
c)
Punkt 3 erstattes af et nyt punkt 8:
»8. Målinger
Det i punkt 1, litra a) og b), punkt 2, litra a) og b), punkt 3, litra e) og punkt 4, litra c), samt punkt 5 omhandlede effektforbrug og tidsintervallerne i punkt 6 skal fastslås ved en pålidelig, nøjagtig og reproducerbar måleprocedure under anvendelse af alment anerkendte måleteknikker.«
d)
Punkt 4 erstattes af et nyt punkt 9:
»9. Oplysninger fra producenterne
Den tekniske dokumentation skal oplyse om følgende forhold til brug ved overensstemmelsesvurderingen efter artikel 4:
a)
for hver standbytilstand og/eller slukket tilstand:
-
effektforbruget i watt afrundet til én decimal
-
hvilken målemetode der er anvendt
-
en beskrivelse af, hvordan udstyrets driftstilstand blev valgt eller programmeret
-
sekvensen af de handlinger, der skal gennemføres for at nå den driftstilstand, hvor udstyret automatisk skifter tilstand
-
eventuelle bemærkninger vedrørende brugen af udstyret, f.eks. oplysninger om, hvordan brugeren slår udstyret over i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand
-
hvis relevant, standardtidsintervallet, efter hvilket energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion har slået udstyret over i den relevante tilstand med lavt strømforbrug
b)
for netværksudstyr:
-
antal og type netværksporte, og, med undtagelse af trådløse netværksporte, hvor disse porte er placeret på udstyret; det skal navnlig anføres, hvis den samme fysiske netværksport anvendes til to eller flere typer netværksporte
-
hvorvidt alle netværksporte er deaktiveret før levering
-
hvorvidt udstyret er HiNA-udstyr eller udstyr med HiNA-funktion; anføres der ingen oplysninger, antages det ikke at være tilfældet
og for hver type netværksport:
-
standardtidsintervallet, efter hvilket energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion automatisk slår udstyret over i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand
-
signalet, som anvendes til at genaktivere udstyret
-
specifikation af (maksimal) ydeevne
-
(maksimalt) effektforbrug for udstyret i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, som energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion slår udstyret over i, hvis kun den pågældende port anvendes til fjernaktivering
-
den kommunikationsprotokol, som udstyret anvender
Anføres der ingen oplysninger, anses udstyret ikke for at være netværksudstyr, medmindre det har funktioner som router, netværksswitch, trådløs basisstation (ikke en endeterminal), hub, modem, VoIP-telefon eller videotelefon.
c)
testparametre for målinger:
-
omgivelsernes temperatur
-
testspænding i volt og frekvens i Hz
-
total harmonisk forvrængning i strømforsyningssystemet
-
information om og dokumentation af den instrumentering, den opsætning og de kredsløb, der er brugt til elektrisk prøvning
d)
de af udstyrets specifikationer, der er relevante for vurderingen af overensstemmelse med kravene i punkt 1, litra c), eller kravene i punkt 2, litra c), og/eller punkt 2, litra d), og/eller punkt 3, litra b), herunder hvor lang tid der går, inden udstyret automatisk slår over i standbytilstand, slukket tilstand eller en anden driftstilstand, hvor effektforbruget opfylder de gældende krav til slukket tilstand og/eller standbytilstand.
Der skal i givet fald navnlig fremlægges en teknisk begrundelse for, at kravene i punkt 1, litra c), eller kravene i punkt 2, litra c), og/eller punkt 2, litra d), og/eller punkt 3, litra b), ikke anses for relevante i forbindelse med den tilsigtede brug af udstyret. Nødvendigheden af at opretholde en eller flere forbindelser til netværket eller at vente på et fjernaktiveringssignal anses ikke for en teknisk begrundelse, der kan udløse en fritagelse fra kravene i punkt 2, litra d), når det drejer sig om udstyr, som producenten ikke har defineret som netværksudstyr.«
8)
Følgende tilføjes i bilag III:
»For så vidt angår kravene i bilag II, punkt 2, litra d), anvender medlemsstaternes myndigheder den gældende procedure i det foregående til at måle effektforbruget, efter at energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion har slået udstyret over i den relevante tilstand.
For så vidt angår kravene i bilag II, punkt 3, litra c), og punkt 4, litra a), anvender medlemsstaternes myndigheder den gældende procedure i det foregående, efter at have deaktiveret og/eller frakoblet alle enhedens netværksporte.
Medlemsstaternes myndigheder skal, når de udfører markedstilsyn ifølge artikel 3, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/125/EF (6), anvende følgende verifikationsprocedure for kravene i bilag II, punkt 3 og 4, alt efter, hvad der er relevant.
Medlemsstaternes myndigheder skal teste en enkelt enhed som følger:
Hvis udstyret ifølge oplysningerne i den tekniske dokumentation har én type netværksport, og hvis der er to eller flere porte af denne type til rådighed, vælges vilkårligt en af disse porte, som forbindes til det relevante netværk under overholdelse af maksimumspecifikationen for porten. Hvis der findes flere trådløse netværksporte af samme type, skal de andre trådløse porte deaktiveres, hvis det er muligt. Hvis der er flere kablede netværksporte af samme type ved kontrol af overholdelse af kravene i bilag II, punkt 3, deaktiveres de andre netværksporte, hvis det er muligt. Er der kun én netværksport til rådighed, forbindes denne til det relevante netværk under overholdelse af maksimumspecifikationen for porten.
Der tændes for enheden. Når enheden arbejder korrekt i tændt tilstand, får den lov til at slå over i driftstilstanden med netværksforbundet standbytilstand, og effektforbruget måles. Derefter sendes det relevante signal til udstyret via netværksporten, og det kontrolleres, om udstyret blev genaktiveret.
Hvis udstyret ifølge oplysningerne i den tekniske dokumentation har mere end én type netværksport for hver type netværksport, gentages den følgende procedure. Hvis to eller flere netværksporte af samme type er til rådighed, vælges én vilkårlig port for hver type netværksport, og denne port forbindes til det relevante netværk under overholdelse af maksimumspecifikationen for porten.
Hvis der for en bestemt type netværksport kun er én port til rådighed, forbindes denne til det relevante netværk under overholdelse af maksimumspecifikationen for porten. Trådløse porte, som ikke anvendes, skal deaktiveres, hvis det er muligt. Ved kontrol af overholdelsen af kravene i bilag II, punkt 3, frakobles de kablede netværksporte, som ikke bruges, hvis det er muligt.
Der tændes for enheden. Når enheden arbejder korrekt i tændt tilstand, får den lov til at slå over i driftstilstanden med netværksforbundet standbytilstand, og effektforbruget måles. Derefter sendes det relevante signal til udstyret via netværksporten, og det kontrolleres, om udstyret blev genaktiveret. Hvis to eller flere typer (logiske) netværksporte deles om én fysisk netværksport, gentages proceduren for hver type logisk netværksport, medens de andre logiske netværksporte er logisk frakoblet.
Modellen anses for at være i overensstemmelse med denne forordning, hvis resultaterne for hver type netværksport ikke overskrider grænseværdien med mere end 10 %.
I modsat fald skal der testes endnu tre enheder. Modellen anses for at være i overensstemmelse med denne forordning, hvis gennemsnittet af resultaterne for hver type netværksport på disse tre enheder ikke overskrider grænseværdien med mere end 10 %.
I modsat fald anses modellen for ikke at opfylde kravene.
Medlemsstatens myndigheder forelægger testresultaterne og andre relevante oplysninger for de andre medlemsstaters myndigheder og Kommissionen inden en måned fra den dato, hvor der blev truffet beslutning om modellens manglende overensstemmelse.
Ud over procedurerne i det foregående anvender medlemsstaterne pålidelige, nøjagtige og reproducerbare målemetoder, som anvender alment anerkendte måleteknikker, herunder metoder, der er fastlagt i dokumenter, for hvilke referencenumrene er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende.
9)
Bilag IV ændres således:
I bilag IV indsættes følgende tekst efter sidste punktum:
»Netværksforbundet standbytilstand: 3 W for HiNA-udstyr, og 1 W eller mindre for ikke-HiNA-udstyr.«
Artikel 2
Ændring af forordning (EF) nr. 642/2009
Forordning (EF) nr. 642/2009 ændres således:
1)
I artikel 2 tilføjes følgende definitioner:
»12. »netværk«: en kommunikationsinfrastruktur med en forbindelsestopologi, en arkitektur, herunder de fysiske komponenter, organisatoriske principper og kommunikationsprocedurer og -formater (protokoller)
13. »netværksport«: netværksforbindelsens fysiske interface (kablet eller trådløs) ved eller på fjernsynet, hvorigennem fjernsynet kan fjernaktiveres
14. »netværksfjernsyn«: fjernsyn, som kan forbindes til et netværk og har én eller flere netværksporte
15. »nettilgængelighed«: fjernsynets evne til at genoptage funktioner, når en netværksport registrerer et fjernaktiveringssignal
16. »fjernaktiveringssignal«: et signal fra et sted uden for fjernsynet, som sendes via et netværk
17. »netværksforbundet standbytilstand«: fjernsynets evne til at genoptage en funktion, når der modtages et fjernaktiveringssignal via en netværksforbindelse
18. »netværksfjernsyn med HiNA-funktion«: et fjernsyn, hvori der indgår funktioner som router, netværksswitch, trådløs basisstation (ikke endeterminal) eller en kombination heraf
19. »router«: en netværksenhed, hvis vigtigste funktion er at bestemme den optimale rute for videresendelse af datatrafikken. Routere videresender datapakker fra ét netværk til en andet på grundlag af netværkslagets oplysninger (L3)
20. »netværksswitch«: en netværksenhed, hvis primære funktion er at sortere, videresende og fordele rammer (frames) ud fra hver rammes destinationsadresse. Alle switche fungerer mindst på data link-laget (L2)
21. »trådløs basisstation«: en enhed, hvis primære funktion er at levere wi-fi-forbindelser til flere klienter i henhold til IEEE 802.11-specifikationer.«
2)
I bilag I foretages følgende ændringer:
a)
Følgende tekst indsættes som nyt punkt 3:
»3. EFFEKTFORBRUG I NETVÆRKSFORBUNDET STANDBYTILSTAND
For netværksfjernsyn gælder følgende krav:
1.
Fra den 1. januar 2015:
a)
Mulighed for at deaktivere trådløse forbindelser til et netværk
Hvis et netværksfjernsyn kan forbindes til et trådløst netværk, skal brugeren kunne deaktivere de trådløse netværksforbindelser. Dette krav gælder ikke for produkter, hvis tilsigtede brug kræver en enkelt trådløs forbindelse til et netværk, og som ikke har nogen kablet forbindelse til et netværk.
b)
Energistyring for netværksfjernsyn
Netværksfjernsyn skal have en funktion med følgende egenskaber:
Når der er gået højst fire timer i tændt tilstand efter sidste interaktion med brugeren og/eller kanalskift, skal fjernsynet automatisk skifte fra tændt tilstand til en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand eller en anden driftstilstand, der opfylder de gældende krav til effektforbrug for driftstilstande med netværksforbundet standbytilstand.
Fjernsynet skal vise en advarselsmeddelelse, inden det automatisk skifter fra tændt tilstand til en af de foreskrevne tilstande. Denne funktion skal være aktiv i standardindstillingen.
I en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand kan energistyringsfunktionen automatisk slå udstyret over i standbytilstand eller slukket tilstand eller en anden driftstilstand, der ikke overskrider de gældende krav til effektforbrug i slukket tilstand og/eller standbytilstand.
Energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion skal være til rådighed for alle netværksfjernsynets netværksporte.
Energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion skal være aktiveret, medmindre alle trådløse netværksporte er deaktiveret. Er sidstnævnte tilfældet, skal energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion slå til, hvis en af netværksportene aktiveres.
c)
Et netværksfjernsyn, som har en eller flere former for standbytilstande, skal overholde kravene for de pågældende former for standbytilstande, når alle trådløse netværksporte er deaktiveret.
d)
Effektforbrug i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand:
Effektforbruget for fjernsyn med HiNA-funktion i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, som fjernsynet slås over i af energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion, må ikke overstige 12,00 W.
Effektforbruget for fjernsyn uden HiNA-funktion i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, som fjernsynet slås over i af energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion, må ikke overstige 6,00 W.
2.
Fra den 1. januar 2017:
Ud over kravene i punkt 1, litra a) og b), gælder følgende bestemmelser:
a)
Et netværksfjernsyn, som har en eller flere former for standbytilstand, skal overholde kravene for disse former for standbytilstand, når alle kablede netværksporte er frakoblet, og når alle trådløse netværksporte er deaktiveret.
b)
Et netværksfjernsyn skal overholde bestemmelserne i punkt 2.2, litra d), når alle kablede netværksporte er frakoblet, og når alle netværksporte er deaktiveret.
c)
Effektforbrug i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand:
Effektforbruget for fjernsyn med HiNA-funktion i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, som fjernsynet slås over i af energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion, må ikke overstige 8,00 W.
Effektforbruget for fjernsyn uden HiNA-funktion i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, som fjernsynet slås over i af energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion, må ikke overstige 3,00 W.
3.
Fra den 1. januar 2019:
Ud over kravene i punkt 1, litra a) og b), og punkt 2, litra a), b) og c), gælder følgende bestemmelser for netværksfjernsyn, som ikke er HiNA-udstyr eller netværksfjernsyn med HiNA-funktion:
Effektforbruget for fjernsyn uden HiNA-funktion i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, som fjernsynet slås over i af energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion, må ikke overstige 2,00 W.«
b)
Det nuværende punkt 3 bliver punkt 4.
c)
Det nuværende punkt 4 bliver punkt 5.
d)
Det nuværende punkt 5 bliver punkt 6.
e)
I punkt 5.1 (det nye punkt 6.1), indsættes følgende tekst efter litra d) som et nyt litra e):
»e)
for netværksforbundet standbytilstand
-
antal og type netværksporte, og, med undtagelse af trådløse netværksporte, hvor disse porte er placeret på fjernsynet; det skal navnlig anføres, hvis den samme fysiske netværksport anvendes til to eller flere typer netværksporte
-
hvorvidt alle netværksporte er deaktiveret før levering
-
hvorvidt fjernsynet er et netværksfjernsyn med HiNA-funktion; anføres der ingen oplysninger, anses udstyret ikke for at være HiNA-udstyr eller et netværksfjernsyn med HiNA-funktion«
f)
I punkt 5.1 (det nye punkt 6.1), indsættes følgende tekst efter det nye litra e) som et nyt litra f):
»f)
for hver type netværksport:
-
standardtidsintervallet, efter hvilket energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion automatisk slår fjernsynet over til en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand
-
signalet, som anvendes til at genaktivere udstyret
-
specifikation af (maksimal) ydeevne
-
(maksimalt) effektforbrug for fjernsynet i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, som energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion slår udstyret over i, hvis kun den pågældende port anvendes til fjernaktivering.
Anføres der ingen oplysninger, anses fjernsynet ikke for at være et netværksfjernsyn«.
g)
Det nuværende punkt 5.1, litra e), bliver det nye punkt 6.1, litra g).
h)
I punkt 5.2 (det nye punkt 6.2) affattes andet led således:
»-
effektforbruget i watt for hver standbytilstand og/eller slukket tilstand og driftstilstanden med netværksforbundet standbytilstand, afrundet til to decimaler«.
3)
I bilag II affattes punkt 2 således:
»2. Målinger af effektforbrug i standbytilstand/slukket tilstand og netværksforbundet standbytilstand
Målinger af effektforbruget som omhandlet i bilag I, del 2 og 3, skal opfylde alle følgende betingelser:
Det i punkt 2.1, litra a) og b), punkt 2.2, litra a) og b), punkt 3.1, litra d) og punkt 3.2, litra c), omhandlede effektforbrug skal fastslås ved en pålidelig, nøjagtig og reproducerbar måleprocedure under anvendelse af alment anerkendte måleteknikker.«
4)
Bilag III affattes således:
»BILAG III
VERIFIKATIONSPROCEDURE
A. Verifikationsprocedure for krav, der er fastsat i bilag I, del 1, 2, 4 og 5
1)
Medlemsstaternes myndigheder skal, når de udfører markedstilsyn ifølge artikel 3, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/125/EF (7), anvende følgende verifikationsprocedure for kravene i bilag I, del 1, 2, 4 og 5.
Medlemsstaternes myndigheder tester en enkelt enhed.
Modellen anses for at overholde bestemmelserne i bilag I, hvis:
a)
resultatet for effektforbrug i tændt tilstand ikke overskrider den gældende grænseværdi, jf. bilag I, del 1, punkt 1 og 2, med mere end 7 %, og
b)
resultatet for effektforbrug i slukket tilstand/standbytilstand ikke overskrider den gældende grænseværdi, jf. bilag I, del 2, punkt 1, litra a) og b), og punkt 2, litra a) og b), med mere end 0,10 watt, og
c)
resultatet for spidsværdiforholdet for luminans, jf. bilag I, del 5, ikke ligger under 60 %.
Hvis testen ikke giver de i punkt 1, litra a), b) eller c), foreskrevne resultater, testes yderligere tre enheder af samme model.
2)
Når tre yderligere enheder af samme model er blevet testet, anses modellen for at opfylde kravene i bilag I, hvis:
a)
gennemsnittet af resultaterne for de tre sidste enheders effektforbrug i tændt tilstand ikke overskrider den gældende grænseværdi, jf. bilag I, del 1, punkt 1) og 2), med mere end 7 %, og
b)
gennemsnittet af resultaterne for de sidste tre enheders effektforbrug i standbytilstand/slukket tilstand ikke overskrider den gældende grænseværdi, jf. bilag I, del 2, punkt 1, litra a) og b), og punkt 2, litra a) og b), med mere end 0,10 watt, og
c)
gennemsnittet af resultaterne for de sidste tre enheders spidsværdiforhold for luminans som anført i bilag I, del 5, ikke ligger under 60 %.
Hvis de i punkt 2, litra a), b) og c), anførte resultater ikke nås, anses modellen for ikke at opfylde kravene.
B. Verifikationsprocedure for krav fastsat i bilag I, del 3
Medlemsstaternes myndigheder skal, når de udfører markedstilsyn ifølge artikel 3, stk. 2, i direktiv 2009/125/EF, anvende følgende verifikationsprocedure for kravene i bilag I, del 3, punkt 1, litra d), og punkt 2, litra c), alt efter, hvad der er relevant. De anvender den gældende procedure i det følgende, efter at have deaktiveret og/eller frakoblet alle enhedens netværksporte.
Medlemsstaternes myndigheder skal teste en enkelt enhed som følger:
Hvis fjernsynet ifølge oplysningerne i den tekniske dokumentation har én type netværksport, og hvis der er to eller flere porte af denne type til rådighed, vælges vilkårligt en af disse porte, som forbindes til det relevante netværk under overholdelse af maksimumspecifikationen for porten. Hvis der findes flere trådløse netværksporte af samme type, skal de andre trådløse porte deaktiveres, hvis det er muligt. Hvis der er flere kablede netværksporte af samme type til kontrol af kravene i bilag I, punkt 2, deaktiveres de andre netværksporte, hvis det er muligt. Er der kun én netværksport til rådighed, forbindes denne til det relevante netværk under overholdelse af maksimumspecifikationen for porten.
Der tændes for enheden. Når enheden arbejder korrekt i tændt tilstand, får den lov til at slå over i driftstilstanden med netværksforbundet standbytilstand, og effektforbruget måles. Derefter sendes det relevante signal til udstyret via netværksporten, og det kontrolleres, om fjernsynet blev genaktiveret.
Hvis fjernsynet ifølge oplysningerne i den tekniske dokumentation har mere end én type netværksport for hver type netværksport, gentages den følgende procedure. Hvis to eller flere netværksporte af samme type er til rådighed, vælges én vilkårlig port for hver type netværksport, og denne port forbindes til det relevante netværk under overholdelse af maksimumspecifikationen for porten.
Hvis der for en bestemt type netværksport kun er én port til rådighed, forbindes denne port til det relevante netværk under overholdelse af maksimumspecifikationen for porten. Ved kontrol af overholdelsen af kravene i bilag II, punkt 3, frakobles de kablede netværksporte, som ikke bruges, hvis det er muligt.
Der tændes for enheden. Når enheden arbejder korrekt i tændt tilstand, får den lov til at slå over i driftstilstanden med netværksforbundet standbytilstand, og effektforbruget måles. Derefter sendes det relevante signal til udstyret via netværksporten, og det kontrolleres, om fjernsynet blev genaktiveret.
Hvis to eller flere typer (logiske) netværksporte deles om én fysisk netværksport, gentages proceduren for hver type logisk netværksport, medens de andre logiske netværksporte er logisk frakoblet.
Modellen anses for at være i overensstemmelse med denne forordning, hvis resultaterne for hver type netværksport ikke overskrider grænseværdien med mere end 7 %.
I modsat fald skal der testes endnu tre enheder. Modellen anses for at være i overensstemmelse med denne forordning, hvis gennemsnittet af resultaterne for hver type netværksport på disse tre enheder ikke overskrider grænseværdien med mere end 7 %.
I modsat fald anses modellen for ikke at opfylde kravene.
Medlemsstatens myndigheder forelægger testresultaterne og andre relevante oplysninger for de andre medlemsstaters myndigheder og Kommissionen inden en måned fra den dato, hvor der blev truffet beslutning om modellens manglende overensstemmelse.
C. Overensstemmelsesvurdering
Når medlemsstaternes myndigheder kontrollerer overensstemmelsen med kravene, følger de proceduren i bilag II og anvender pålidelige, nøjagtige og reproducerbare måleprocedurer, som gennemføres under hensyntagen til de nyeste, almindeligt anerkendte målemetoder, herunder metoder, der er fastlagt i dokumenter, som der er offentliggjort referencenumre for i Den Europæiske Unions Tidende med dette mål for øje.
Artikel 3
Ikrafttrædelse
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 22. august 2013.
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 801/2013
оd 22. kolovoza 2013.
o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1275/2008 o uspostavi okvira za utvrđivanje zahtjeva za ekološki dizajn za uporabu električne energije u električnoj i elektroničkoj kućanskoj i uredskoj opremi u stanju pripravnosti ili isključenosti i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 642/2009 u odnosu na zahtjeve za ekološki dizajn televizora
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Direktivu 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavi okvira za utvrđivanje zahtjeva za ekološki dizajn proizvoda koji koriste energiju (1), a posebno njezin članak 15. stavak 1.,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim forumom za ekološki dizajn,
budući da:
(1)
Člankom 16. stavkom 2. Direktive 2005/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2) predviđena je provedbena mjera, pri čemu je jedna od glavnih mjera smanjiti gubitke za skupinu proizvoda.
(2)
Potrošnja električne energije električne i elektroničke kućanske i uredske opreme u umreženom stanju pripravnosti predmet je tehničke, ekološke i ekonomske studije o gubicima u stanju pripravnosti i isključenosti provedene 2006/2007. U studiji se zaključuje da će mrežna povezanost postati uobičajeno svojstvo kućanske i uredske opreme. Regulatorni odbor za ekološki dizajn proizvoda koji koriste energiju 21. lipnja 2008. je predložio da se zbog trenutačnog nedostatka podataka istraži pitanje umreženog stanja u odvojenoj studiji.
(3)
U Planu rada za ekološki dizajn 2009.-2011. umreženo stanje pripravnosti određeno je kao jedan od prioriteta. U skladu s tim Komisija je 2010./2011. obavila pripremnu studiju u kojoj su analizirani tehnički, ekološki i ekonomski aspekti umreženog stanja pripravnosti. Studija je osmišljena u suradnji s dionicima i zainteresiranim stranama iz EU-a i država koje nisu članice i njeni su rezultati javno dostupni.
(4)
U studiji je procijenjena potrošnja energije električne i elektroničke kućanske i uredske opreme koja se prodaje u Zajednici, u uvjetima umreženog stanja pripravnosti u visini od 54 TWh 2010., što odgovara 23 milijuna tona emisija CO2. Ako se ne poduzmu specifične mjere predviđa se da će do 2020. potrošnja narasti na 90 TWh. Izveden je zaključak da se potrošnju električne energije u odnosu na umreženo stanje pripravnosti može znatno smanjiti. Ova Uredba povećala bi prodor na tržište tehnologija koje poboljšavaju energetsku učinkovitost pri umreženom stanju pripravnosti, što bi u usporedbi sa scenarijem „uobičajene prakse” dovelo do procijenjene uštede energije u visini od 36 TWh 2020. i 49 TWh 2025. godine.
(5)
Studijom je posebice utvrđeno da je funkcija upravljanja potrošnjom energije, kojom se oprema stavi u umreženo stanje pripravnosti u kojem ne obavlja glavnu funkciju, bitna za ostvarivanje potencijalne uštede. Potvrđuje se da oprema može u slučaju aktivacije od strane vanjskog ili unutarnjeg aktivatora biti uključena određeno vrijeme neovisno o svojoj glavnoj funkciji ili funkcijama, primjerice u svrhu servisiranja ili preuzimanja softvera. Upravljanje potrošnjom energije trebalo bi omogućiti da se proizvod vrati u umreženo stanje pripravnosti nakon obavljenih radnji.
(6)
Zaključak pripremne studije je da je za umreženo stanje pripravnosti potrebna diferencijacija zahtjeva u smislu stupnja mrežne dostupnosti. U tu svrhu određena je ograničena oprema HiNA, uključujući usmjerivač, mrežnu sklopku, točku pristupa bežičnoj mreži, čvorište i modem čija je glavna funkcija procesiranje mrežnog prometa. Očekuje se da će ta oprema odmah reagirati na ulazni promet, stoga umreženo stanje pripravnosti može biti jednako stanju isključenosti.
(7)
Budući da su funkcionalnosti u stanju pripravnosti i u umreženom stanju pripravnosti međusobno povezane, a područje primjene proizvoda je jednako, Savjetodavni forum za ekološki dizajn 14. rujna 2011. podržao je mišljenje da zahtjeve za ekološki dizajn u vezi s umreženim stanjem pripravnosti treba utvrditi u aktu o izmjeni postojeće Uredbe Komisije (EZ) br. 1275/2008 (3).
(8)
Zahtjeve za stanja pripravnosti i isključenosti i za umreženo stanje pripravnosti treba preispitati zajedno. Budući da datum preispitivanja utvrđen u Uredbi (EZ) br. 1275/2008 prethodi datumu stupanja na snagu prve faze zahtjeva za umreženo stanje pripravnosti, datum preispitivanja koji je utvrđen Uredbom treba odgoditi godinu dana.
(9)
Budući da su televizori, koji su podložni provedbenoj mjeri za ekološki dizajn koja je specifična za televizore, izuzeti iz područja primjene Uredbe (EZ) br. 1275/2008, zahtjevi za ekološki dizajn umreženog stanja pripravnosti koji je vezan uz televizore obuhvaćeni su Uredbom Komisije (EZ) br. 642/2009 (4). U tehničkoj, ekološkoj i ekonomskoj studiji umreženog stanja pripravnosti procijenjeno je da bi zahtjevi za ekološki dizajn umreženog stanja pripravnosti do 2020. ostvarili uštedu od 10 TWh.
(10)
Za uređaje za kavu Savjetodavni forum za ekološki dizajn (5)16. prosinca 2011. i 18. travnja 2012. podržao je stajalište da ne treba donijeti provedbenu mjeru specifičnu za taj proizvod, već da zahtjevi za stanje pripravnosti utvrđeni Uredbom (EZ) br. 1275/2008 trebaju eksplicitno obuhvaćati uređaje za kavu.
(11)
Ovom se Uredbom uvode specifikacije za provedbu zahtjeva za upravljanje potrošnjom energije za uređaje za kavu u odnosu na unaprijed postavljeno vrijeme zadrške nakon kojeg se oprema automatski prebacuje u stanje pripravnosti ili isključenosti.
(12)
Na temelju tehničke, ekološke i ekonomske studije o kućanskim uređajima za kavu, provedene u skladu s Direktivom za ekološki dizajn, izvodi se zaključak da će ograničavanje unaprijed postavljenog vremena zadrške nakon kojeg se uređaji za kavu automatski prebacuju u stanje pripravnosti ili isključenosti do 2020. dovesti do dodatne godišnje uštede veće od 2 TWh. Tu se uštedu nije uzelo u obzir u procjeni uštede za Uredbu Komisije (EZ) br. 1275/2008,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Izmjene Uredbe (EZ) br. 1275/2008
Uredba (EZ) br. 1275/2008 mijenja se kako slijedi:
1.
Naziv se zamjenjuje sljedećim:
2.
Članak 1. zamjenjuje se sljedećim:
„Članak 1.
Predmet i područje primjene
Ovom se Uredbom utvrđuju zahtjevi za ekološki dizajn vezani uz potrošnju električne energije u stanju pripravnosti i isključenosti i umreženom stanju pripravnosti, za stavljanje na tržište električne i elektroničke kućanske i uredske opreme.
Ova se Uredba ne primjenjuje na električnu i elektroničku kućansku i uredsku opremu koja je stavljena na tržište s vanjskim niskonaponskim napajanjem kako bi djelovala kao što je predviđeno.”
3.
Članku 2. dodaju se sljedeće definicije:
„10.
‚mreža’ znači komunikacijska infrastruktura koju čine topologija poveznica, arhitektura, komponente, organizacijska načela, komunikacijski postupci i komunikacijski formati (protokoli);
11.
‚umreženo stanje pripravnosti’ znači stanje u kojem oprema može ponovo početi obavljati svoju funkciju potaknuta daljinskim aktivatorom putem veze s mrežom;
12.
‚daljinski aktivator’ znači signal vanjskog izvora koji dolazi do opreme putem mreže;
13.
‚mrežni priključak’ znači žično ili bežično fizičko sučelje za vezu s mrežom koje se nalazi na opremi i putem kojeg je omogućeno daljinsko aktiviranje;
14.
‚mrežni logički port’ znači mrežna tehnologija koja djeluje preko fizičkog mrežnog priključka;
15.
‚fizički mrežni priključak’ znači fizički (hardverski) medij mrežnog priključka. Fizički mrežni priključak može podupirati dvije ili više mrežnih tehnologija;
16.
‚raspoloživost mreže’ znači sposobnost opreme da ponovo počne obavljati svoje funkcije nakon što je na mrežnom priključku otkrila signal daljinskog aktivatora;
17.
‚umrežena oprema’ znači oprema koja se može povezati s mrežom i ima barem jedan mrežni priključak;
18.
‚umrežena oprema s visokom mrežnom raspoloživošću’ (oprema HiNA) znači oprema čija je glavna funkcija barem jedna od sljedećih funkcionalnosti, i samo njih: usmjerivač, mrežna sklopka, točka pristupa bežičnoj mreži, čvorište, modem, VoIP telefon, videofon,;
19.
‚umrežena oprema s funkcijama visoke mrežne raspoloživosti’ (oprema s funkcijama HiNA) znači oprema s funkcijama usmjerivača, mrežne sklopke, točke pristupa bežičnoj mreži ili kombinacije tih funkcija, pri čemu ta oprema nije oprema HiNA;
20.
‚usmjerivač’ znači mrežni uređaj čija je prvobitna funkcija određivanje optimalnog puta kojim treba usmjeriti mrežni promet. Usmjerivači prosljeđuju pakete s jedne mreže na drugu na temelju informacija mrežnog sloja (L3);
21.
‚mrežna sklopka’ znači mrežni uređaj čija je prvobitna funkcija filtriranje, prosljeđivanje i distribucija podatkovnih okvira na temelju odredišne adrese svakog paketa; Sve sklopke djeluju barem na Data Link sloju (L2);
22.
‚točka pristupa bežičnoj mreži’ znači uređaj čija je prvobitna funkcija omogućivanje IEEE 802.11 (Wi-Fi) povezanosti s više klijenata istodobno;
23.
‚čvorište’ znači mrežni uređaj koji sadržava više priključaka i koristi se u svrhu povezivanja segmenata lokalne računalne mreže;
24.
‚modem’ znači uređaj čija je prvobitna funkcija slanje i zaprimanje digitalno moduliranih analognih signala putem žične mreže;
25.
‚oprema za ispis’ znači oprema koja ulazne podatke u elektroničkom obliku pretvara u ispis na papiru. Oprema za ispis može imati dodatne funkcije i može se stavljati na tržište kao višefunkcionalni uređaj ili višefunkcionalni proizvod.
26.
‚oprema za ispis velikog formata’ znači oprema za ispis koja je dizajnirana za tisak na formatu papira A2 i više te za beskonačan format širine od najmanje 406 mm;
27.
‚sustav prisutnosti na daljinu’ znači sustav za videokonferencije i suradnju s pomoću video tehnologije visoke definicije što obuhvaća korisničko sučelje, videokameru visoke definicije, ozvučenje te procesorski kapacitet za kodiranje i dekodiranje video i audio informacija;
28.
‚kućanski uređaj za kavu’ znači nekomercijalni aparat za kuhanje kave;
29.
‚kućanski uređaj za kavu s cjediljkom’ znači kućanski uređaj za kavu pri kojem se ekstrakcija kave vrši cijeđenjem;
30.
‚grijač’ znači dio uređaja za kavu koji pretvara električnu energiju u toplinu u svrhu zagrijavanja vode;
31.
‚prethodno zagrijavanje šalice’ znači funkcija zagrijavanja šalica koje se nalaze na uređaju za kavu;
32.
‚ciklus kuhanja’ znači cjelokupan proces kojim se proizvodi kava;
33.
‚automatsko čišćenje’ znači proces kojim se automatski čisti unutarnjost uređaja. Taj proces može značiti jednostavno ispiranje ili cjelokupno pranje uporabom posebnih dodataka;
34.
‚uklanjanje kamenca’ znači proces kojim se automatski djelomično ili cjelokupno uklanja kamenac u unutarnjosti uređaja;
35.
‚tanki klijent’ znači računalo čija glavna funkcija ovisi o povezanosti s udaljenim informatičkim izvorima (npr. računalo, poslužitelj, udaljena radna stanica) i koji nema ugrađenu rotacijsku memoriju. Glavna jedinica tankog klijenta treba biti namijenjena za uporabu na stalnom mjestu (npr. na stolu) i ne za prenosive namjene. S pomoću tankih klijenata moguć je prikaz informacija na vanjskom ili unutarnjem ekranu ako je ugrađen u proizvod.
36.
‚radna stanica’ znači vrlo učinkovito računalo za jednog korisnika koji se uglavnom koristi za grafiku, CAD, razvoj softvera, financijske i znanstvene aplikacije te druge procesorski intenzivne obrade, i ima sljedeće značajke:
(a)
prosječno vrijeme između kvarova (MTBF) je barem 15 000 sati;
(b)
podržava kod za ispravljanje grešaka (error-correcting code, ECC) i/ili međumemoriju;
(c)
posjeduje tri od sljedećih pet značajki:
1.
dopunsko napajanje za vrhunsku grafiku (tj. 12-voltno napajanje priključenog perifernog uređaja putem međuspoja PCI-E 6-pin);
2.
njegov je sustav ožičen za barem × 4 PCI-E na matičnoj ploči uz utor(e) za grafičke kartice i/ili PCI-X potporu;
3.
ne podupire grafiku ujednačenog pristupa memoriji UMA (‚uniform memory access’);
4.
ima barem pet utora PCI, PCI-E ili PCI-X;
5.
može omogućiti višeprocesorsku podršku za barem dva CPU-a (mora podupirati fizički odvojena podnožja/ležišta CPU-a, tj. odvojeno od podrške za jedan višejezgreni CPU);
37.
‚prijenosna radna stanica’ znači računalo visoke učinkovitosti za jednog korisnika koje se prvenstveno koristi za grafiku, CAD, razvoj softvera, financijske i znanstvene aplikacije i druge procesorski intenzivne obrade, izuzevši igranje kompjuterskih igrica, i koje je posebice dizajnirano za prenosivost i dugotrajno djelovanje bilo uključeno izravno u izvor napajanja električne energije ili ne. Prijenosne radne stanice koriste ugrađeni ekran i mogu djelovati s pomoću ugrađene baterije ili drugog prenosivog izvora energije. Većina prijenosnih radnih stanica koristi vanjski izvor energije i ima ugrađenu tipkovnicu i pokazivački uređaj.
Prijenosna radna stanica ima sljedeće značajke:
(a)
prosječno vrijeme između kvarova (MTBF) je barem 13 000 sati;
(b)
ima barem jednu samostalnu grafičku karticu (dGfx) klasifikacije G3 (s FB Data Width 128-bit), G4, G5, G6 ili G7;
(c)
podržava uključivanje barem tri unutarnja uređaja za pohranu;
(d)
podržava barem 32 GB sistemske memorije;
38.
‚mali poslužitelj’ znači vrsta računala koje obično koristi dijelove stolnog računala u standardnom stolnom obliku, no dizajnirano je prije svega kao glavna pohrana za druga računala i za funkcije poput pružanja usluga mrežne infrastrukture i pohrane podataka/medija, i koje ima sljedeće značajke:
(a)
u obliku je postolja, stupa ili nekog drugog oblika sličnog stolnim računalima tako da se sva obrada podataka, pohrana i mrežno sučelje nalaze u istoj kutiji;
(b)
dizajniran je tako da može funkcionirati 24 sati na dan 7 dana u tjednu;
(c)
prije svega je dizajniran za djelovanje u istodobnom višekorisničkom okolišu preko umreženih klijentskih uređaja;
(d)
ako je stavljen na tržište zajedno s operativnim sustavom, taj je operativni sustav namijenjen aplikacijama kućanskog poslužitelja ili poslužitelja malih mogućnosti;
(e)
stavlja se na tržište samo sa samostalnom grafičkom karticom (dGfx) klasifikacije G1.
39.
‚poslužitelj’ znači informatički proizvod koji pruža usluge i upravlja umreženim izvorima za klijentske uređaje, poput stolnih računala, prijenosnih računala, tankih klijenata, IP telefona ili drugih poslužitelja. Poslužitelj se obično stavlja na tržište za uporabu u centrima za obradu podataka i u uredskim i poslovnim okolinama. Pristup poslužitelju omogućen je prije svega putem mrežnih veza i ne putem izravnih korisničkih uređaja poput tipkovnice ili miša.
Poslužitelj ima sljedeće značajke:
(a)
namijenjen je za podršku operativnih sustava (OS) i/ili hipervizora i izvođenje poslovnih aplikacija koje je instalirao korisnik;
(b)
podržava kod za ispravljanje grešaka (ECC) i/ili međumemoriju, uključujući module DIMM (buffered dual in-line memory modules) i konfiguracije BOB (buffered on board);
(c)
stavlja se na tržište s barem jednim priključkom za izvor napajanja;
(d)
svi procesori imaju pristup zajedničkoj sistemskoj memoriji i samostalno su vidljivi samom operativnom sustavu ili hipervizoru.”
4.
Članak 3. zamjenjuje se sljedećim:
„Članak 3.
Zahtjevi za ekološki dizajn
Zahtjevi za ekološki dizajn vezani uz potrošnju električne energije u stanju pripravnosti i isključenosti i u umreženom stanju pripravnosti navedeni su u Prilogu II.”
5.
Članak 7. zamjenjuje se sljedećim:
„Članak 7.
Preispitivanje
Komisija preispituje ovu Uredbu s obzirom na tehnološki napredak te predstavlja rezultate te provjere Savjetodavnom odboru najkasnije do 7. siječnja 2016. Provjera će naročito preispitati područje primjene i zahtjeve za stanje pripravnosti i isključenosti te primjerenost i razinu zahtjeva za umreženo stanje pripravnosti s obzirom na treću fazu provedbe (2019.).
Provjera može između ostalog preispitati profesionalnu opremu i proizvode koji su opremljeni električnim motorima na daljinsko upravljanje.”
6.
Članak 8. zamjenjuje se sljedećim:
„Članak 8.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Točka 1. Priloga II. primjenjuje se od 7. siječnja 2010.
Točka 2. Priloga II. primjenjuje se od 7. siječnja 2013.
Točka 3. Priloga II. primjenjuje se od 1. siječnja 2015.
Točka 4. Priloga II. primjenjuje se od 1. siječnja 2017.
Točka 5. Priloga II. primjenjuje se od 1. siječnja 2019.
Točka 6. Priloga II. primjenjuje se od 1. siječnja 2015.
Točka 7. Priloga II. primjenjuje se od 1. siječnja 2015.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.”
7.
Prilog II. mijenja se kako slijedi:
(a)
točka 2. zamjenjuje se sljedećim:
„(d)
Upravljanje potrošnjom energije za svu opremu osim umrežene opreme
Oprema treba omogućiti funkciju upravljanja potrošnjom energije ili sličnu funkciju, ako nije neprimjerena za predviđenu uporabu. Kad oprema ne obavlja glavnu funkciju i drugi proizvodi koji koriste energiju nisu ovisni o njezinim funkcijama, nakon najkraćeg mogućeg vremena primjerenog za namijenjenu uporabu te opreme funkcija upravljanja potrošnjom energije automatski će prebaciti opremu u:
-
stanje pripravnosti, ili
-
stanje isključenosti, ili
-
drugo stanje koje ne premašuje primjenljive zahtjeve za potrošnju energije u stanju isključenosti i/ili pripravnosti kad je oprema priključena na izvor napajanja.
Funkcija upravljanja potrošnjom energije je aktivirana.”;
(b)
dodaju se sljedeće nove točke 3., 4., 5., 6. i 7.:
3. Od 1. siječnja 2015.:
(a)
Mogućnost deaktiviranja bežičnih mrežnih veza
Sva umrežena oprema koja se može povezati s bežičnom mrežom treba korisniku omogućiti deaktiviranje veze(-a) s bežičnom mrežom. Ovaj se zahtjev ne primjenjuje na proizvode kojima je za predviđenu uporabu potrebna jedna veza s bežičnom mrežom i koji nisu povezani sa žičnom mrežom.
(b)
Upravljanje potrošnjom energije za umreženu opremu
Oprema treba omogućiti funkciju upravljanja potrošnjom energije ili sličnu funkciju, ako nije neprimjerena za predviđenu uporabu. Kad oprema ne obavlja glavnu funkciju i drugi proizvodi koji koriste energiju nisu ovisni o njezinim funkcijama, nakon najkraćeg mogućeg vremena primjerenog za namijenjenu uporabu te opreme funkcija upravljanja potrošnjom energije automatski će prebaciti opremu u umreženo stanje pripravnosti.
U umreženom stanju pripravnosti funkcija upravljanja potrošnjom energije može automatski prebaciti opremu u stanje pripravnosti ili isključenosti ili drugo stanje u kojem oprema ne prelazi zahtjeve potrošnje energije koji odgovaraju stanju pripravnosti i/ili isključenosti.
Funkcija upravljanja potrošnjom energije, ili slična funkcija, treba biti omogućena za sve mrežne priključke umrežene opreme.
Funkcija upravljanja potrošnjom energije, ili slična funkcija, treba biti aktivna osim u slučaju deaktiviranja svih mrežnih priključaka. U potonjem slučaju, funkcija upravljanja potrošnjom energije, ili slična funkcija, uključuje se aktiviranjem bilo kojeg mrežnog priključka.
Unaprijed postavljeno vrijeme zadrške nakon kojeg funkcija upravljanja potrošnjom energije ili slična funkcija automatski prebacuje opremu u umreženo stanje pripravnosti ne smije prelaziti 20 minuta.
(c)
Umrežena oprema koja ima jedno ili više stanja pripravnosti treba ispunjavati zahtjeve za ta stanja pripravnosti kad su svi mrežni priključci deaktivirani.
(d)
Kad su svi mrežni priključci deaktivirani umrežena oprema koja nije oprema s visokom mrežnom raspoloživošću (HiNA) treba ispunjavati odredbe iz točke 2. podtočke (d).
(e)
Potrošnja energije u umreženom stanju pripravnosti:
Potrošnja energije opreme HiNA ili opreme s funkcijama HiNA koja je u umreženom stanju pripravnosti i koje je omogućila funkcija upravljanja potrošnjom energije ili slična funkcija ne smije prelaziti 12,00 W.
Potrošnja energije druge opreme koja je u umreženom stanju pripravnosti koje je omogućila funkcija upravljanja potrošnjom energije ili slična funkcija ne smije prelaziti 6,00 W.
Ograničenja potrošnje energije navedena u podtočki (e) ne primjenjuju se na:
i.
opremu za ispis s izvorom napajanja nazivne snage veće od 750 W;
ii.
opremu za ispis velikih formata;
iii.
sustave prisutnosti na daljinu;
iv.
stolne tanke klijente;
v.
radne stanice;
vi.
prijenosne radne stanice;
vii.
male posluživače;
viii.
posluživače.
4. Od 1. siječnja 2017.:
Uz zahtjeve navedene u točki 3. podtočkama (a) i (b), primjenjuju se sljedeće odredbe:
(a)
Umrežena oprema koja ima jedno ili više stanja pripravnosti treba ispunjavati zahtjeve za ta stanja pripravnosti u uvjetima kad su svi žični mrežni priključci prekinuti i svi bežični mrežni priključci deaktivirani.
(b)
Kad su svi mrežni priključci prekinuti umrežena oprema koja nije oprema s visokom mrežnom raspoloživošću (HiNA) treba ispunjavati odredbe iz točke 2. podtočke (d).
(c)
Potrošnja energije u umreženom stanju pripravnosti:
Potrošnja energije opreme HiNA ili opreme s mogućnostima HiNA koja je u umreženom stanju pripravnosti i koje je omogućila funkcija upravljanja potrošnjom energije ili slična funkcija ne smije prelaziti 8,00 W.
Potrošnja energije druge umrežene opreme koja je u umreženom stanju pripravnosti koje je omogućila funkcija upravljanja potrošnjom energije ili slična funkcija ne smije prelaziti 3,00 W.
Ograničenja potrošnje energije navedena u točki (c) ne primjenjuju se na:
i.
opremu za ispis velikih formata;
ii.
stolne tanke klijente;
iii.
radne stanice;
iv.
prijenosne radne stanice;
v.
male posluživače;
vi.
posluživače.
5. Od 1. siječnja 2019.:
Uz zahtjeve navedene u točki 3. podtočkama (a) i (b) i točki 4. podtočkama (a), (b) i (c) sljedeća se odredba primjenjuje na umreženu opremu koja nije oprema HiNA ili oprema s mogućnostima opreme HiNA:
Potrošnja energije umrežene opreme koja nije oprema HiNA ili oprema s mogućnostima opreme HiNA i koja je u umreženom stanju pripravnosti koje je omogućila funkcija upravljanja potrošnjom energije ili slična funkcija ne smije prelaziti 2,00 W.
6. Od 1. siječnja 2015.:
Kod uređaja za kavu vrijeme zadrške nakon kojeg se proizvod automatski prebacuje u stanja i uvjete navedene u Prilogu II. točki 2. podtočki (d) treba biti kako slijedi:
-
za kućanske uređaje za kavu s cjediljkom kod kojih se kava cijedi u izoliran vrč, maksimalno pet minuta nakon završetka zadnjeg ciklusa kuhanja i 30 minuta nakon završetka uklanjanja kamenca ili automatskog unutarnjeg čišćenja,
-
za kućanske uređaje za kavu s cjediljkom kod kojih se kava cijedi u neizoliran vrč, maksimalno 40 minuta nakon završetka zadnjeg ciklusa kuhanja i 30 minuta nakon završetka uklanjanja kamenca ili automatskog unutarnjeg čišćenja,
-
za kućanske uređaje za kavu koji nisu uređaji za kavu s cjediljkom maksimalno 30 minuta nakon zadnjeg ciklusa kuhanja ili maksimalno 30 minuta nakon aktiviranja grijača ili maksimalno 60 minuta nakon aktiviranja funkcije prethodnog zagrijavanja šalice ili maksimalno 30 minuta nakon završetka uklanjanja kamenca ili automatskog unutarnjeg čišćenja, osim u slučaju alarma kad je potrebna intervencija korisnika u svrhu sprječavanja moguće štete ili nezgode.
Prije gore navedenog datuma zahtjevi za ekološki dizajn navedeni u Prilogu II. točki 2. podtočki (d) ne primjenjuju se.
7. Zahtjevi za informacije o proizvodu
Od 1. siječnja 2015. sljedeće informacije trebaju biti vidljivo prikazane na besplatno dostupnim web-mjestima proizvođača:
(a)
za stanja pripravnosti i/ili isključenosti i stanje umrežene pripravnosti koje je omogućila funkcija upravljanja potrošnjom energije ili slična funkcija:
-
podaci o potrošnji električne energije u vatima, zaokruženi na prvo decimalno mjesto,
-
vrijeme nakon kojeg funkcija upravljanja potrošnjom električne energije ili slična funkcija automatski prebaci opremu u stanje pripravnosti i/ili isključenosti i/ili umreženo stanje pripravnosti;
(b)
potrošnja električne energije proizvoda u umreženom stanju pripravnosti kad su svi žični mrežni priključci spojeni i svi bežični mrežni priključci aktivirani;
(c)
upute za aktiviranje i deaktiviranje bežičnih mrežnih priključaka.
Potrošnja električne energije proizvoda u umreženom stanju pripravnosti navedena u podtočki (b) i upute navedene u podtočki (c) također trebaju biti obuhvaćeni u priručniku za korisnike.”;
(c)
točka 3. zamjenjuje se novom točkom 8.:
„8. Mjerenja
Potrošnja električne energije navedena u točki 1. podtočkama (a) i (b), točki 2. podtočkama (a) i (b), točki 3. podtočki (e), točki 4. podtočki (c) i točki 5. i vremenske vrijednosti zadrške navedene u točki 6. propisuju se pouzdanim, preciznim i ponovljivim postupkom mjerenja koji uzima u obzir općenito prihvaćenu najvišu razinu tehnološkog razvoja.”;
(d)
točka 4. zamjenjuje se novom točkom 9.:
„9. Informacije koje moraju dostaviti proizvođači
U svrhu ocjene sukladnosti u skladu s člankom 4., tehnička dokumentacija sadrži sljedeće elemente:
(a)
za svako stanje pripravnosti i/ili isključenosti:
-
podatke o potrošnji električne energije u vatima zaokružene na prvo decimalno mjesto,
-
mjernu metodu koja se koristila,
-
opis načina na koji se odabire ili programira stanje aparata,
-
slijed radnji do stanja u kojemu oprema automatski mijenja stanja,
-
sve bilješke o radu opreme, npr. informacija za korisnika o načinu preklapanja opreme u umreženo stanje pripravnosti,
-
ako je primjenjivo, unaprijed postavljeno vrijeme zadrške nakon kojeg funkcija upravljanja električnom energijom ili slična funkcija prebacuje opremu u odgovarajuće stanje ili uvjete niske potrošnje energije;
(b)
za umreženu opremu:
-
broj i vrstu mrežnih priključaka i, izuzevši bežične mrežne priključke, mjesta gdje se nalaze na opremi; posebice treba deklarirati da isti fizički mrežni priključak podržava dvije ili više vrsta mrežnih priključaka ako je to slučaj,
-
jesu li prije isporuke svi mrežni priključci deaktivirani,
-
je li oprema kvalificirana kao oprema HiNA ili kao oprema s funkcijama HiNA; u nedostatku informacije smatra se da nije,
te za sve vrste mrežnih priključaka:
-
unaprijed postavljeno vrijeme zadrške nakon kojeg funkcija upravljanja potrošnjom energije ili slična funkcija prebacuje opremu u umreženo stanje pripravnosti,
-
aktivator koji se koristi za ponovo uključivanje opreme,
-
specifikacije za (maksimalnu) učinkovitost,
-
(maksimalna) potrošnja energije opreme u umreženom stanju pripravnosti u koje opremu prebacuje funkcija upravljanja potrošnje energije ili slična funkcija, ako se samo dotični priključak koristi za daljinsku aktivaciju,
-
komunikacijski protokol koji oprema koristi.
U nedostatku informacija smatra se da oprema nije umrežena, osim ako omogućuje funkcije usmjerivača, mrežne sklopke, točke pristupa bežičnoj mreži (budući da nije terminal), čvorišta, modema, VoIP telefona i videofona;
(c)
parametri testiranja kod mjerenja:
-
temperatura okoline,
-
testirani napon u V i frekvencija u Hz,
-
ukupno harmoničko izobličenje sustava za opskrbu električnom energijom,
-
informacije i dokumentacija o instrumentima, uređenju i sklopovima upotrijebljenim za testiranje električne energije;
(d)
osobine opreme važne za ocjenu sukladnosti sa zahtjevima iz točke 1. podtočke (c) ili zahtjevima iz točke 2. podtočke (c) i/ili točke 2. podtočke (d) i/ili točke 3. podtočke (b), prema potrebi, uključujući potrebno vrijeme do automatskog ulaska u stanje pripravnosti ili isključenosti ili drugi uvjet koji ne prelazi potrebnu potrošnju električne energije za stanje isključenosti i/ili pripravnosti.
Posebno je, kad je to primjereno, potrebno priložiti tehničko objašnjenje da su zahtjevi iz točke 1. podtočke (c) ili zahtjevi iz točke 2. podtočke (c) i/ili točke 2. podtočke (d) i/ili točke 3. podtočke (b) neprimjereni za predviđenu uporabu opreme. U slučaju opreme koju proizvođač nije definirao kao umreženu opremu potreba održavanja jedne ili više mrežnih veza ili čekanja na signal daljinskog aktivatora ne smatra se tehničkim opravdanjem izuzeća od zahtjeva iz točke 2. podtočke (d).”
8.
Prilogu III. dodaje se sljedeće:
„U pogledu zahtjeva iz Priloga II. točke 2. podtočke (d), nadležna tijela država članica primjenjuju gore navedeni postupak u svrhu mjerenja potrošnje električne energije nakon što je funkcija upravljanja potrošnjom energije ili slična funkcija prebacila opremu u primjereno stanje ili uvjet.
U pogledu zahtjeva iz Priloga II. točke 3. podtočke (c) i točke 4. podtočke (a) nadležna tijela država članica primjenjuju gore navedeni postupak nakon deaktiviranja i/ili isključivanja, prema potrebi, svih mrežnih priključaka jedinice.
Prilikom provjera nadzora tržišta iz članka 3. stavka 2. Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (6), nadležna tijela država članica primjenjuju sljedeći verifikacijski postupak za zahtjeve iz Priloga II. točaka 3. i 4., prema potrebi.
Nadležna tijela država članica testiraju samo jednu jedinicu kako slijedi:
Ako je u tehničkoj dokumentaciji navedeno da oprema ima jednu vrstu mrežnog priključka i ako postoje barem dva priključka te vrste, jedan od njih nasumce se odabire i spaja na odgovarajuću mrežu koja je sukladna s maksimalnim specifikacijama priključka. U slučaju da ima više bežičnih mrežnih priključaka iste vrste, drugi se bežični priključci deaktiviraju ako je to moguće. U slučaju da ima više žičnih mrežnih priključaka iste vrste za koje treba provesti verifikacijski postupak za zahtjeve iz Priloga II. točke 3., drugi se žični priključci deaktiviraju ako je to moguće. Ako je na raspolaganju samo jedan mrežni priključak, taj se priključak spaja na odgovarajuću mrežu koja je sukladna s maksimalnim specifikacijama priključka.
Jedinica se stavlja u stanje uključenosti. Kad jedinica u stanju uključenosti počne pravilno raditi, jedinicu se može prebaciti u uvjete umreženog stanja pripravnosti i zatim izmjeriti potrošnju energije. Nakon toga jedinici se putem mrežnog priključka prosljeđuje odgovarajući aktivator i provjerava se je li oprema reaktivirana.
Ako oprema ima, kao što je navedeno u tehničkoj dokumentaciji, više od jedne vrste mrežnog priključka, sljedeći se postupak ponavlja za svaku vrstu mrežnog priključka. Ako postoje dva ili više mrežnih priključaka, jedan se priključak nasumce odabire za svaku vrstu mrežnog priključka i spaja na odgovarajuću mrežu koja je sukladna s maksimalnim specifikacijama priključka.
Ako je na raspolaganju samo jedan priključak za određenu vrstu mrežnog priključka, taj se priključak spaja na odgovarajuću mrežu koja je sukladna s maksimalnim specifikacijama tog priključka. Bežični priključci koji nisu u uporabi deaktiviraju se ako je to moguće. U slučaju verifikacije zahtjeva iz Priloga II. točke 3., žični mrežni priključci koji nisu u uporabi deaktiviraju se ako je to moguće.
Jedinica se stavlja u stanje uključenosti. Kad jedinica u stanju uključenosti počne pravilno raditi, jedinicu se može prebaciti u uvjete umreženog stanja pripravnosti i zatim izmjeriti potrošnju energije. Nakon toga jedinici se putem mrežnog priključka prosljeđuje odgovarajući aktivator i provjerava se je li oprema reaktivirana. Ako jedan fizički mrežni priključak dijeli više mrežnih logičkih portova, taj se postupak ponavlja za svaku vrstu mrežne logičkog porta, dok su ostali logički portovi logički isključeni.
Smatra se da je model sukladan ovoj Uredbi ako rezultati za svaku vrstu mrežnog priključka ne prelaze granične vrijednosti za više od 10 %.
U suprotnom je potrebno testirati još tri jedinice. Smatra se da je model sukladan ovoj Uredbi ako prosječni rezultat posljednja tri testiranja za svaku vrstu mrežnog priključka ne prelazi granične vrijednosti za više od 10 %.
U suprotnom se smatra da model ne zadovoljava potrebne uvjete.
Nadležna tijela država članica dostavljaju rezultate ispitivanja i ostale relevantne informacije nadležnim tijelima drugih država članica i Komisiji u roku od mjesec dana od donošenja odluke o nesukladnosti modela.
Uz prethodno navedene postupke nadležna tijela država članica koriste pouzdane, precizne i ponovljive postupke mjerenja koji uzimaju u obzir općenito prihvaćenu najvišu razinu tehnološkog razvoja, uključujući metode utvrđene u dokumentima čiji su referentni brojevi u tu svrhu objavljeni u Službenom listu Europske unije.
9.
U Prilogu IV. iza zadnje rečenice dodaje se sljedeće:
„Umreženo stanje pripravnosti: 3 W za opremu HiNA; 1 W ili manje za opremu koja nije oprema HiNA.”
Članak 2.
Izmjene Uredbe (EZ) br. 642/2009
Uredba (EZ) br. 642/2009 mijenja se kako slijedi:
1.
U članku 2. dodaju se sljedeće definicije:
„12.
‚mreža’ znači komunikacijska infrastruktura koju čine topologija poveznica, arhitektura, komponente, organizacijska načela, komunikacijski postupci i komunikacijski formati (protokoli);
13.
‚mrežni priključak’ znači žično ili bežično fizičko sučelje za vezu s mrežom koje se nalazi na televizoru i putem kojeg je omogućeno daljinsko aktiviranje;
14.
‚umrežen televizor’ znači televizor koji se može povezati s mrežom i ima barem jedan mrežni priključak;
15.
‚raspoloživost mreže’ znači sposobnost televizora da ponovo počne obavljati svoje funkcije nakon što mrežni priključak otkrio signal daljinskog aktivatora;
16.
‚daljinski aktivator’ znači signal vanjskog izvora koji dolazi do televizora putem mreže;
17.
‚umreženo stanje pripravnosti’ znači stanje u kojem televizor može ponovo početi obavljati svoju funkciju potaknut daljinskim aktivatorom putem veze s mrežom;
18.
‚umrežen televizor s funkcijama visoke mrežne raspoloživosti’ (televizor s funkcijama HiNA) znači televizor s funkcijama usmjerivača, mrežne sklopke, točke pristupa bežičnoj mreži (budući da nije terminal) ili kombinacije tih funkcija;
19.
‚usmjerivač’ znači mrežni uređaj čija je prvobitna funkcija određivanje optimalnog puta kojim treba usmjeriti mrežni promet. Usmjerivači prosljeđuju pakete s jedne mreže na drugu na temelju informacija mrežnog sloja (L3);
20.
‚mrežna sklopka’ znači mrežni uređaj čija je prvobitna funkcija filtriranje, prosljeđivanje i distribucija podatkovnih okvira na temelju odredišne adrese svakog paketa. Sve sklopke djeluju barem na Data Link sloju (L2);
21.
‚točka pristupa bežičnoj mreži’ znači uređaj čija je primarna funkcija omogućivanje IEEE 802.11 (Wi-Fi) povezanosti s više klijenata istodobno.”
2.
Prilog I. mijenja se kako slijedi:
(a)
dijelu 3. dodaje se sljedeće:
„3. POTROŠNJA ELEKTRIČNE ENERGIJE U UMREŽENOM STANJU PRIPRAVNOSTI
Za umrežene televizore primjenjuju se sljedeći zahtjevi:
1.
Od 1. siječnja 2015.:
(a)
Mogućnost deaktiviranja bežičnih mrežnih veza
Ako se umrežen televizor može spojiti na bežičnu mrežu, korisnik mora biti u mogućnosti deaktivirati vezu(-e) s bežičnom mrežom. Ovaj se zahtjev ne primjenjuje na proizvode kojima je za predviđenu uporabu potrebna jedna veza s bežičnom mrežom i koji nisu povezani sa žičnom mrežom.
(b)
Upravljanje potrošnjom energije za umrežene televizore
Umreženi televizori trebaju imati funkcije sa sljedećim značajkama:
Nakon maksimalno 4 sata u stanju uključenosti od zadnje korisničke uporabe i/ili promjene kanala televizor se treba automatski prebaciti iz stanja uključenosti u umreženo stanje pripravnosti ili bilo koje drugo stanje koje ne prelazi primjenjive zahtjeve za potrošnju energije u umreženom stanju pripravnosti.
Televizori trebaju prikazati poruku upozorenja prije automatskog prebacivanja iz stanja uključenosti u odgovarajuća stanja/načine. Ta se funkcija unaprijed postavlja.
U umreženom stanju pripravnosti funkcija upravljanja potrošnjom energije može automatski prebaciti televizor u stanje pripravnosti ili isključenosti ili drugo stanje u kojem televizor ne prelazi zahtjeve potrošnje energije koji odgovaraju stanju pripravnosti i/ili isključenosti.
Funkcija upravljanja potrošnjom energije, ili slična funkcija, treba biti omogućena za sve mrežne priključke umreženog televizora.
Funkcija upravljanja potrošnjom energije, ili slična funkcija, treba biti aktivirana, osim u slučaju deaktiviranja svih mrežnih priključaka. U potonjem slučaju, funkcija upravljanja potrošnjom energije, ili slična funkcija, aktivira se aktiviranjem bilo kojeg mrežnog priključka.
(c)
Umrežen televizor koja ima jedno ili više stanja pripravnosti treba ispunjavati zahtjeve za ta stanja pripravnosti kad su svi bežični mrežni priključci deaktivirani.
(d)
Potrošnja energije u umreženom stanju pripravnosti:
Potrošnja energije televizora s funkcijama HiNA koji je u umreženom stanju pripravnosti koje je omogućila funkcija upravljanja potrošnjom energije ili slična funkcija, ne smije prelaziti 12,00 W.
Potrošnja energije televizora bez funkcija HiNA koji je u umreženom stanju pripravnosti koje je omogućila funkcija upravljanja potrošnjom energije ili slična funkcija, ne smije prelaziti 6,00 W.
2.
Od 1. siječnja 2017.:
Uz zahtjeve navedene u točki 1. podtočkama (a) i (b), primjenjuju se sljedeće odredbe:
(a)
Umrežen televizor koji ima jedno ili više stanja pripravnosti treba ispunjavati zahtjeve za ta stanja pripravnosti u uvjetima kad su svi žični mrežni priključci prekinuti i svi bežični mrežni priključci deaktivirani.
(b)
Kad su svi žični mrežni priključci prekinuti i svi bežični mrežni priključci deaktivirani umrežen televizor treba ispunjavati odredbe iz dijela 2. točke 2. podtočke (d).
(c)
Potrošnja energije u umreženom stanju pripravnosti:
Potrošnja energije televizora s funkcijama HiNA koji je u umreženom stanju pripravnosti koje je omogućila funkcija upravljanja potrošnjom energije ili slična funkcija, ne smije prelaziti 8,00 W.
Potrošnja energije televizora bez funkcija HiNA koji je u umreženom stanju pripravnosti koje je omogućila funkcija upravljanja potrošnjom energije ili slična funkcija, ne smije prelaziti 3,00 W.
3.
Od 1. siječnja 2019.:
Uz zahtjeve navedene u točki 1. podtočkama (a) i (b) i točki 2. podtočkama (a), (b) i (c) sljedeće se odredbe primjenjuju na umrežene televizore koji nisu oprema HiNA ili televizori s funkcijama HiNA:
Potrošnja energije televizora bez funkcija HiNA koji je u umreženom stanju pripravnosti koje je omogućila funkcija upravljanja potrošnjom energije ili slična funkcija, ne smije prelaziti 2,00 W.”
(b)
točka 3. postaje točka 4.;
(c)
točka 4. postaje točka 5.;
(d)
točka 5. postaje točka 6.;
(e)
u točki 5.1 (nova točka 6.1) iza podtočke (d) dodaje se sljedeće kao nova podtočka (e):
„(e)
za umreženo stanje pripravnosti
-
broj i vrstu mrežnih priključaka i, izuzevši bežične mrežne priključke, gdje se nalaze na televizoru; posebice treba deklarirati da isti fizički mrežni priključak podržava dvije ili više vrsta mrežnih priključaka, ako je to slučaj,
-
jesu li prije isporuke svi mrežni priključci deaktivirani,
-
je li televizor kvalificiran kao televizor s funkcijama HiNA, u nedostatku informacija smatra se da televizor nije oprema HiNA ili televizor s funkcijama HiNA.”;
(f)
u točki 5.1 (nova točka 6.1) iza nove podtočke (e) dodaje se sljedeće kao nova podtočka (f):
„(f)
za sve vrste mrežnih priključaka:
-
unaprijed postavljeno vrijeme zadrške nakon kojeg funkcija upravljanja potrošnjom energije ili slična funkcija prebacuje televizor u umreženo stanje pripravnosti,
-
aktivator koji se koristi za ponovo uključivanje opreme,
-
specifikacije za (maksimalnu) učinkovitost,
-
(maksimalna) potrošnja energije televizora u umreženom stanju pripravnosti u koje televizor prebacuje funkcija upravljanja potrošnje energije ili slična funkcija, ako se samo taj priključak koristi za daljinsku aktivaciju,
U nedostatku informacija smatra se da televizor nije umrežen televizor.”;
(g)
točka 5.1. podtočka (e) postaje nova točka 6.1 podtočka (g);
(h)
u točki 5.2 (nova točka 6.2) druga alineja zamjenjuje se sljedećim:
„-
za svako stanje pripravnosti i/ili isključenosti i umreženo stanje pripravnosti, podaci o potrošnji električne energije izraženi u vatima, zaokruženi na drugo decimalno mjesto;”.
3.
U Prilogu II. točka 2. zamjenjuje se sljedećim:
„2. Mjerenja potrošnje električne energije u stanjima pripravnosti/isključenosti i umreženom stanju pripravnosti
Mjerenja potrošnje električne energije iz Priloga I. dijelova 2. i 3. trebaju ispunjavati sljedeće uvjete:
Potrošnja električne energije navedena u točki 2.1. podtočkama (a) i (b), točki 2.2. podtočkama (a) i (b), točki 3.1. podtočki (d) i točki 3.2. podtočki (c) propisuju se pouzdanim, preciznim i ponovljivim postupkom mjerenja koji uzima u obzir općenito prihvaćenu najvišu razinu tehnološkog razvoja.”
4.
Prilog III. zamjenjuje se sljedećim:
„PRILOG III
POSTUPAK VERIFIKACIJE
A. Postupak verifikacije za zahtjeve iz Priloga I. dijelova 1., 2., 4. i 5.
1.
Prilikom provjera nadzora tržišta iz članka 3. stavka 2. Direktive 2009/125/EZEuropskog parlamenta i vijeća (7), nadležna tijela država članica primjenjuju sljedeći verifikacijski postupak za zahtjeve iz Priloga I. dijelova 1., 2., 4. i 5.
Nadležna tijela država članica testiraju samo jednu televizijsku jedinicu.
Smatra se da je model sukladan odredbama iz Priloga I. ako:
(a)
rezultat potrošnje električne energije u stanju uključenosti ne prelazi primjenjivu graničnu vrijednost utvrđenu u Prilogu I. dijelu 1. točkama 1. i 2. za više od 7 %; i
(b)
rezultati za stanja isključenosti/pripravnosti, prema potrebi, ne prelaze primjenjive granične vrijednosti utvrđene u Prilogu I. dijelu 2. točki 1. podtočkama (a) i (b) i točki 2. podtočkama (a) i (b) za više od 0,10 vati; i
(c)
rezultat za omjer vršnog osvjetljenja utvrđen u Prilogu I. dijelu 5. ne pada ispod 60 %.
Ako se ne postignu rezultati iz točke 1. podtočaka (a) ili (b) ili (c), ispituju se tri dodatna primjerka istog modela.
2.
Nakon ispitivanje tri dodatna primjerka istog modela, smatra se da je model sukladan sa zahtjevima iz Priloga I., ako:
(a)
prosjek rezultata potrošnje električne energije u stanju uključenosti za zadnja tri primjerka ne prelazi primjenjivu graničnu vrijednost utvrđenu u Prilogu I. dijelu 1. točkama 1. i 2. za više od 7 %; i
(b)
prosjek rezultata za stanja isključenosti/pripravnosti, prema potrebi, ne prelaze primjenjive granične vrijednosti utvrđene u Prilogu I. dijelu 2. točki 1. podtočkama (a) i (b) i točki 2. podtočkama (a) i (b) za više od 0,10 vati; i
(c)
prosjek rezultata za zadnja tri primjerka za omjer vršnog osvjetljenja utvrđen u Prilogu I, dijelu 5. ne pada ispod 60 %.
Ako se ne postignu rezultati iz točke 2. podtočaka (a), (b) i (c) smatra se da model nije sukladan sa zahtjevima.
B. Postupak verifikacije za zahtjeve utvrđene u Prilogu I. dijelu 3.
Prilikom provjera u okviru nadzora tržišta iz članka 3. stavka 2. Direktive 2009/125/EZ, nadležna tijela država članica primjenjuju sljedeći verifikacijski postupak za zahtjeve iz Priloga I. dijela 3. točke 1. podtočke (d) i točke 2. podtočke (c), prema potrebi. Primjenjuje se sljedeći postupak, nakon što su deaktivirani i/ili isključeni, prema potrebi, svi mrežni priključci jedinice.
Nadležna tijela država članica testiraju samo jednu jedinicu kako slijedi:
Ako je u tehničkoj dokumentaciji navedeno da oprema ima jednu vrstu mrežnog priključka i ako postoje barem dva priključka te vrste, jedan od njih nasumce se odabire i spaja na odgovarajuću mrežu koja je sukladna s maksimalnim specifikacijama priključka. U slučaju da ima više bežičnih mrežnih priključaka iste vrste, drugi se bežični priključci deaktiviraju ako je to moguće. U slučaju da ima više žičnih mrežnih priključaka iste vrste za koje treba provesti verifikacijski postupak za zahtjeve iz Priloga I. točke 2., drugi se žični priključci deaktiviraju ako je to moguće. Ako je na raspolaganju samo jedan mrežni priključak, taj se priključak spaja na odgovarajuću mrežu koja je sukladna s maksimalnim specifikacijama priključka.
Jedinica se stavlja u stanje uključenosti. Kad jedinica u stanju uključenosti počne primjereno djelovati, jedinicu se može prebaciti u uvjete umreženog stanja pripravnosti i zatim izmjeriti potrošnju energije. Nakon toga televizoru se putem mrežnog priključka prosljeđuje odgovarajući aktivator i provjerava se je li televizor ponovo aktiviran.
Ako televizor ima, kao što je navedeno u tehničkoj dokumentaciji, više od jedne vrste mrežnog priključka, sljedeći se postupak ponavlja za svaku vrstu mrežnog priključka. Ako postoje dva ili više mrežnih priključaka, jedan se priključak nasumce odabire za svaku vrstu mrežnog priključka i spaja na odgovarajuću mrežu koja je sukladna s maksimalnim specifikacijama priključka.
Ako je na raspolaganju samo jedan priključak za određenu vrstu mrežnog priključka, taj se priključak spaja na odgovarajuću mrežu koja je sukladna s maksimalnim specifikacijama tog priključka. Bežični priključci koji nisu u uporabi deaktiviraju se ako je to moguće. U slučaju verifikacije zahtjeva iz Priloga II. točke 3, žični mrežni priključci koji nisu u uporabi deaktiviraju se ako je to moguće.
Jedinica se stavlja u stanje uključenosti. Kad jedinica u stanju uključenosti počne primjereno djelovati, jedinicu se može prebaciti u uvjete umreženog stanja pripravnosti i zatim izmjeriti potrošnju energije. Nakon toga televizoru se putem mrežnog priključka prosljeđuje odgovarajući aktivator i provjerava se je li televizor ponovo aktiviran.
Ako jedan fizički mrežni priključak dijeli više mrežnih logičkih portova, taj se postupak ponavlja za svaku vrstu mrežnog logičkog porta, dok su ostali logički portovi logički isključeni.
Smatra se da je model sukladan ovoj Uredbi ako rezultati za svaku vrstu mrežnog priključka ne prelaze granične vrijednosti više od 7 %.
U suprotnom je potrebno testirati još tri jedinice. Smatra se da je model sukladan ovoj Uredbi ako prosječni rezultati posljednja tri testiranja za svaku vrstu mrežnog priključka ne prelaze granične vrijednosti za više od 7 %.
U suprotnom se smatra da model ne zadovoljava potrebne uvjete.
Nadležna tijela država članica dostavljaju rezultate ispitivanja i ostale relevantne informacije nadležnim tijelima drugih država članica i Komisiji u roku od mjesec dana od donošenja odluke o nesukladnosti modela.
C. Provjera sukladnosti
U svrhu provjere sukladnosti sa zahtjevima nadležna tijela država članica koriste pouzdane, precizne i ponovljive postupke mjerenja koji uzimaju u obzir općenito prihvaćene najnovije mjerne metode, uključujući metode utvrđene u dokumentima čiji su referentni brojevi u tu svrhu objavljeni u Službenom listu Europske unije.
Članak 3.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 22. kolovoza 2013.