RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 191/2014
af 24. februar 2014
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse mangandioxider med oprindelse i Sydafrika efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. SAGSFORLØB
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Efter en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) indførte Rådet ved Rådets forordning (EF) nr. 221/2008 (2) en endelig antidumpingtold på 17,1 % på import af elektrolytiske mangandioxider (dvs. mangandioxider, der er fremstillet ved en elektrolytisk proces), der ikke er varmebehandlet efter den elektrolytiske proces, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2820 10 00 og med oprindelse i Den Sydafrikanske Republik (»Sydafrika«) (»de gældende antidumpingforanstaltninger«).
2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(2)
Den 11. december 2012 modtog Kommissionen efter offentliggørelsen af en meddelelse (3) om det forestående udløb af de gældende antidumpingforanstaltninger en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Anmodningen blev indsendt af Cegasa Internacional SA og Tosoh Hellas A.I.C. (»ansøgerne«), som er de eneste to EU-producenter af EMD.
(3)
Anmodningen blev begrundet med, at udløbet af de gældende antidumpingforanstaltninger sandsynligvis ville medføre fornyet dumping til skade for EU-erhvervsgrenen.
3. Indledning af en udløbsundersøgelse
(4)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse og offentliggjorde den 12. marts 2013 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (4) om indledningen af en udløbsundersøgelse, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2 (»indledningsmeddelelsen«).
4. Undersøgelsen
4.1. Nuværende undersøgelsesperiode og betragtet periode
(5)
Undersøgelsen af sandsynligheden for fornyet dumping omfattede perioden fra 1. januar 2012 til 31. december 2012 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra 1. januar 2009 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
4.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(6)
Kommissionen underrettede officielt ansøgerne, den eksporterende producent i Sydafrika, importørerne, de brugere i Unionen, som den vidste var berørt af sagen, deres organisationer samt repræsentanterne for det pågældende eksporterende land om indledningen af udløbsundersøgelsen.
(7)
Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(8)
I betragtning af det begrænsede antal interesserede parter, der gav sig til kende, var prøveudtagning blandt de interesserede parter ikke nødvendig.
(9)
Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra den eksporterende producent i Sydafrika, de to EU-producenter og to brugere, som tilhører den samme gruppe af forretningsmæssigt forbundne virksomheder.
(10)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for, at der igen ville finde dumping sted med deraf følgende skade, og for at fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter:
-
Cegasa Internacional SA (»Cegasa«)
-
Tosoh Hellas A.I.C (»THA«)
b)
Eksporterende producenter i Sydafrika:
-
Delta E.M.D. (Pty) Ltd.
c)
Brugere
-
Panasonic Energy Belgium NV.
(11)
Den 29. oktober 2013 underrettede Kommissionen alle interesserede parter om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke den agtede at foreslå at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger. Igen fik parterne lejlighed til at fremsætte bemærkninger, og dem, der anmodede om det, blev indrømmet en høring med høringskonsulenten. De bemærkninger, som de interesserede parter fremsatte, blev undersøgt af Kommissionen og dens svar gives nedenfor.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(12)
Den pågældende vare i denne undersøgelse er den samme, som er defineret i forordning (EF) nr. 221/2008, dvs. elektrolytiske mangandioxider (dvs. mangandioxider, der er fremstillet ved en elektrolytisk proces), der ikke er varmebehandlet efter den elektrolytiske proces (»den undersøgte vare« eller »EMD«) med oprindelse i Den Sydafrikanske Republik, som i øjeblikket henhører under KN-kode ex 2820 10 00. Den omfatter to hovedtyper, EMD af kul-zink-typen og EMD af alkalin-typen.
(13)
Det blev bekræftet i den fornyede undersøgelse, at den undersøgte vare, der importeres til EU-markedet, og varer fremstillet og solgt af den eksporterende producent på hjemmemarkedet, såvel som varer fremstillet og solgt i Unionen af EU-erhvervsgrenen (»samme vare«) har de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og anvendelsesformål som i den oprindelige undersøgelse. Varerne anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET DUMPING
1. Indledende bemærkninger
(14)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgte Kommissionen, om de eksisterende foranstaltningers udløb ville føre til fornyet dumping.
2. Dumpingimport i NUP
(15)
Import til Unionen fra Sydafrika faldt til næsten nul efter indførelsen af foranstaltninger, og der blev kun eksporteret en meget lille mængde i 2010 og i 2011 samt i NUP. For at vurdere om den eneste kendte eksporterende producent, Delta EMD (Pty) Ltd. (»Delta«), eksporterede til Unionen til dumpingpriser i NUP, sendte Kommissionen et spørgeskema til Delta. Den modtog et svar med oplysninger om hjemmemarkedssalg, eksport til Unionen og eksport til andre markeder. Svaret blev kontrolleret som beskrevet nedenfor.
2.1. Normal værdi
(16)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, blev det først undersøgt, om Deltas samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder var repræsentativt sammenlignet med det samlede eksportsalg til Unionen, dvs. om dette salg samlet set udgjorde mindst 5 % af det samlede eksportsalg af den undersøgte vare til Unionen.
(17)
Mens hjemmemarkedssalget af den pågældende vare var repræsentativt, forekom der ikke noget salg i normal handel, eftersom Deltas hjemmemarkedssalg af EMD ikke var rentabelt. Den normale værdi blev derfor beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3.
(18)
Dette skete på grundlag af de faktiske omkostninger i forbindelse med produktionen af EMD, hvortil et rimeligt beløb for fortjeneste og for salgs-, general- og administrationsomkostninger (SG&A) er blevet tilføjet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6.
(19)
SG&A blev beregnet ved anvendelse af grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra c), da Deltas salg ikke blev foretaget i normal handel, og da hverken forordningens artikel 2, stk. 6, litra a) eller b), fandt anvendelse, fordi der for det første ikke er andre eksportører eller producenter, som er omfattet af undersøgelsen, og for det andet fordi Delta ikke sælger andre varer inden for samme generelle kategori. Anvendelse af den oprindelige undersøgelses SG&A, som gav næsten samme procentsats som de aktuelle SG&A, blev derfor anset for at være en rimelig metode.
(20)
Efter fremlæggelsen af oplysninger anmodede Delta Kommissionen om at fastlægge den beregnede normale værdi ved at udtrykke de ovenfor beregnede SG&A som en procentdel af produktionsomkostningerne frem for en procentdel af omsætningen. Da alt salg på hjemmemarkedet var urentabelt, ville anvendelse af omsætningen resultere i kunstigt høje SG&A-omkostninger. Kommissionen accepterede Deltas påstand, og ved beregningen af den normale værdi tilføjede Kommissionen SG&A som en procentdel af produktionsomkostningerne pr. kg som beregnet i forbindelse med denne fornyede undersøgelse.
(21)
Fortjenesten blev også beregnet ved hjælp af samme metode som i den oprindelige undersøgelse, dvs. på grundlag af den langfristede markedsrente for lån i Sydafrika i NUP, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra c). Delta sælger ikke andre varer på hjemmemarkedet, og der er ingen andre kendte producenter af EMD eller andre producenter af varer inden for samme generelle kategori i Sydafrika, hvor der kunne indhentes oplysninger om fortjeneste.
(22)
Efter fremlæggelsen af oplysninger anmodede EU-erhvervsgrenen Kommissionen om at anvende salg til USA til fastsættelse af den normale værdi, idet USA har et hjemmemarkedssalg, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3.
(23)
Dette blev afvist, da den normale værdi blev beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3, og ved hjælp af samme metode som i den oprindelige undersøgelse og derfor er i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 11, stk. 9.
2.2. Eksportpris
(24)
Den meget lille mængde af EMD, som blev eksporteret til Unionen i NUP, blev solgt direkte til en ikke forretningsmæssigt forbundet importør i Unionen. Eksportprisen blev fastsat på grundlag af den pris, som importøren betalte til Delta, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
2.3. Sammenligning
(25)
Der blev foretaget en sammenligning mellem eksportprisen og den beregnede normale værdi, idet der blev taget højde for de påståede og efterprøvede justeringer i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, dvs. omkostninger til fragt og forsikring, kreditomkostninger og håndteringsomkostninger ved eksport. Den normale værdi blev beregnet på grundlag af priserne ab fabrik ved at se bort fra fragtomkostninger og kreditomkostninger. Omkostningerne ved emballering og teknisk bistand blev der ikke set bort fra, da de allerede var blevet medtaget i fremstillingsomkostningerne og derfor indregnet i både eksportprisen og den beregnede normale værdi.
2.4. Dumpingmargen
(26)
Det blev konstateret, at Delta ikke solgte EMD til Unionen til dumpingpriser i undersøgelsesperioden. Men den pågældende mængde var meget lille, og dermed kunne dette resultat ikke benyttes fuldt ud til at fastslå sandsynligheden for fornyet dumping, hvis foranstaltningerne udløber.
3. Bevis for sandsynlighed for fornyet dumping
(27)
Da der kunne ikke drages nogen konklusioner på grundlag af salget til Unionen i NUP, undersøgte Kommissionen, om der var bevis for sandsynlighed for fornyet dumping, hvis foranstaltningerne udløber. Følgende elementer blev i den forbindelse undersøgt: eksportprisen ved salg fra Sydafrika til andre markeder, produktionskapacitet og overskydende kapacitet i Sydafrika samt EU-markedets og andre tredjelandsmarkeders tiltrækningskraft.
3.1. Eksport fra Sydafrika til andre markeder
(28)
Delta producerer både EMD af kul-zink-typen og EMD af alkalin-typen, og i betragtning af at der er et marked i Unionen for EMD af alkalin-typen og (i mindre grad) EMD af kul-zink-typen, undersøgte Kommissionen eksportprisen for begge typer ved salg til tredjelande i NUP. Dette salg blev sammenlignet med den beregnede normale værdi som beregnet ovenfor, idet der blev taget hensyn til forskelle, som berører sammenligneligheden af priser.
(29)
Salget af EMD af alkalin-typen til USA, Deltas vigtigste eksportmarked, udgjorde ca. to tredjedele af Deltas samlede eksport i undersøgelsesperioden og blev ikke dumpet. Det blev dog konstateret, at salget af EMD af alkalin-typen, som sælges i ringere mængder, til andre markeder (f.eks. Thailand, Korea, Kina og Brasilien) blev foretaget til dumpingpriser, og dumpingmargenerne spænder fra 2 % til 21 %. Når man ser på eksportsalget af EMD af kul-zink-typen til andre markeder - hovedsageligt til lave priser og i små mængder - var dumpingmargenerne højere og spændte fra 13 % til 66 %.
(30)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede EU-erhvervsgrenen, at Kommissionen burde se bort fra salget til USA i NUP, da priserne på det pågældende marked ikke var velegnet som vejledning for, hvordan prisniveauet sandsynligvis ville blive ved salg til EU-markedet, hvis foranstaltningerne udløber.
(31)
Delta på den anden side anmodede efter fremlæggelsen af oplysninger Kommissionen om at være særligt opmærksom på salg til USA, som tegner sig for hovedparten af virksomhedens eksport af EMD af alkalin-typen og er det marked, der bedst kan sammenlignes med Unionen.
(32)
Kommissionen analyserede al eksport til alle markeder og beregnede en gennemsnitlig vægtet eksportpris for al Deltas eksport til alle markeder uden for Unionen, men undersøgte også eksportpriserne ved salg til individuelle tredjelande meget nøje. Da spørgsmålet om sandsynligheden for fornyet dumping blev undersøgt, blev al eksport til alle markeder anset for at være relevant, navnlig i betragtning af de store prisforskelle, der blev konstateret på forskellige eksportmarkeder.
(33)
Det amerikanske marked har sine egne særlige kendetegn, der giver Delta mulighed for at kræve betydeligt højere priser end andre steder. I USA overstiger efterspørgslen det hjemlige udbud i betydelig grad. Der findes også store hindringer for et stort antal potentielle konkurrenter, da der er indført en høj antidumpingtold over for importen fra Kina og Australien.
(34)
Under disse omstændigheder er der ingen grund til, at Kommissionen kun bør basere sine undersøgelsesresultater på den gennemsnitlige eksportpris eller kun undersøge eksportsalg til et enkelt land i stedet for at analysere det samlede eksportsalg til alle markeder.
(35)
Deltas prisadfærd på andre eksportmarkeder end Unionen viser, at selv om virksomhedens eksport til det vigtigste marked (USA) ikke blev dumpet, fandt salget til andre markeder sted til dumpingpriser. Yderligere indikatorer, se nedenfor, er derfor nødvendige for at vurdere sandsynligheden for fornyet dumping, hvis foranstaltningerne udløber.
3.2. Produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Sydafrika
(36)
Delta har uudnyttet kapacitet til produktion af EMD, der vil gøre det muligt at genoptage eksporten til Unionen i omfattende mængder, hvis foranstaltningerne udløber. Delta har vurderet, og Kommissionen har bekræftet, at denne uudnyttede kapacitet var på mellem 4 000 og 6 000 ton pr. år. I forbindelse med denne beregning tages der hensyn til elektricitetsmangel, som ofte forekommer i Sydafrika, og affaldsmængderne. På grund af vanskelighederne med at opretholde kvaliteten på et anlæg, der drives manuelt, er Kommissionens konservative skøn, at mellem 2 000 og 3 000 ton pr. år ville være EMD af alkalin-typen, mens resten ville være EMD af kul-zink-typen. Begge typer ville imidlertid være egnede til EU-markedet. Mens en vis mængde EMD af kul-zink-typen muligvis kan absorberes af andre tredjelandsmarkeder, er der ikke er tegn på, at andre tredjelandsmarkeder eller hjemmemarkedet kan absorbere den betydelige overskydende kapacitet for EMD af alkalin-typen.
(37)
Delta anførte under kontrollen, at virksomheden er en veletableret leverandør, som supplerer kundernes leverancer, på det amerikanske marked, hvor den udfylder det hul, der opstår, når indenlandske producenter ikke kan producere nok. Deltas eksport til USA har været stabil i de sidste fire år, hvilket tyder på, at det ikke var muligt for Delta at øge sit salg til USA. Hvis det var muligt at øge eksporten til USA, ville Delta allerede have gjort dette for at nyde godt af de højere priser, som er fremherskende på det amerikanske marked, og også udnytte de øgede stordriftsfordele i forbindelse med produktion af større mængder.
(38)
Deltas salg til det asiatiske marked fokuserede i højere grad på EMD af kul-zink-typen. Deltas salg til Asien tegner sig for 50 % af hele Deltas salg af EMD af kul-zink-typen. Der er EMD-producenter på hjemmemarkedet i Kina, og Deltas eksport til Kina i UP var begrænset til en meget lille mængde EMD af alkalin-typen. Da den nuværende EMD-eksport til Japan er genstand for antidumpingforanstaltninger, og fordi der er EMD-producenter på hjemmemarkedet i Japan, er det usandsynligt, at dette marked vil kunne absorbere Deltas uudnyttede kapacitet. Det er derfor usandsynligt, at det asiatiske marked vil kunne absorbere Deltas uudnyttede kapacitet for EMD af alkalin-typen.
(39)
Efter fremlæggelsen af oplysninger bemærkede EU-erhvervsgrenen, at Deltas uudnyttede kapacitet var meget højere end anført ovenfor, og pegede på en række faktorer, som tyder på, at dette er tilfældet. Den anførte også, at hele Deltas uudnyttede kapacitet vil kunne anvendes til produktion af EMD af alkalin-typen i en kvalitet, der kan sælges på EU-markedet til dumpingpriser.
(40)
EU-erhvervsgrenen anførte også, at Deltas eksport til USA sandsynligvis vil falde i den nærmeste fremtid, eftersom en amerikansk producent allerede havde bebudet forhøjelser i sin produktionskapacitet, og efterspørgslen efter EMD i USA med stor sandsynlighed ville falde, efter at en bruger havde bebudet, at han ville forlade markedet. Desuden hævdede EU-erhvervsgrenen, at Sydafrikas salg til USA efter udløbet af undersøgelsesperioden allerede var begyndt at falde. Dette ville betyde, at Delta potentielt råder over yderligere mængder af EMD af alkalin-typen, som højst sandsynligt vil blive omdirigeret til EU-markedet, hvis foranstaltningerne udløber.
(41)
Deltas anlæg, kapacitet og produktionskapacitet blev kontrolleret af Kommissionen i løbet af undersøgelsen. Som anført ovenfor baserede Kommissionen sine beregninger på konservative beregninger, navnlig det konservative skøn over fordelingen mellem produktionen af henholdsvis alkalin-typen og kul-zink-typen på grundlag af udnyttelse af den overskydende kapacitet. Selv med dette konservative skøn blev der konstateret en betydelig uudnyttet kapacitet i betragtning af forbruget i Unionen af den pågældende vare, som kan anvendes til fremstilling af EMD af alkalin-typen.
(42)
For så vidt angår påstanden om den forventede udvikling i Deltas eksport til USA, tyder de beviser, som Kommissionen har fået forelagt, på, at denne eksport kunne komme under pres, hvis USA's EMD-kapacitet fortsat stiger, og efterspørgslen fortsat falder.
(43)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede en af brugerne, at Deltas uudnyttede kapacitet er lav, da Delta havde en markedsandel på 60-70 %, før der blev indført foranstaltninger. Men selv med et forsigtigt skøn over Deltas uudnyttede kapacitet, kunne Delta, hvis denne uudnyttede kapacitet udnyttes til eksport til Unionen, let øge sin markedsandel, endog uden at der i den forbindelse tages hensyn til, at eksport til andre markeder kan omdirigeres til Unionen. En sådan udvikling ville resultere i en yderligere stigning i Deltas potentielle markedsandel.
3.3. EU-markedets og andre tredjelandsmarkeders tiltrækningskraft
(44)
Delta har en veletableret og rentabel salgskanal til USA, og der blev ikke fundet beviser, som tyder på, at det ville være i virksomhedens interesse bevidst at omdirigere en del af dette salg til Unionen. Den uudnyttede kapacitet, der blev konstateret i forbindelse med undersøgelsen, eller i det mindste en væsentlig del heraf, kunne dog kun blive dirigeret til Unionen af de grunde, der er anført i ovenstående betragtninger. Dette er desuden tilfældet, fordi EU-markedet er blandt de største markeder i verden. Inden de gældende antidumpingforanstaltninger blev indført, var EU-markedet desuden meget attraktivt for Delta, da virksomheden havde en markedsandel på 60-70 %.
(45)
Hvis Delta skulle konkurrere på prisen med EU-producenter, ville virksomheden blive tvunget til at reducere sine eksportpriser og dermed sælge til dumpingpriser for at matche de priser, som en af EU-producenterne krævede i NUP. Delta kunne også omdirigere sin eksport af EMD af alkalin-typen, som på nuværende tidspunkt sælges til tredjelande (bortset fra USA), til Unionen til dumpingpriser, fordi EU-markedet er mere attraktivt end andre markeder uden for USA som følge af dets størrelse og generelt højere priser. Hvis Delta i fremtiden vil være nødt til at reducere mængden af EMD, der eksporteres til USA, vil EU-markedet desuden efter al sandsynlighed blive bestemmelsesstedet for sådanne yderligere disponible mængder.
(46)
Efter fremlæggelsen af oplysninger, bemærkede Delta, at virksomhedens prispolitik var at sælge på EU-markedet, udelukkende hvis der kunne opnås en rentabel pris.
(47)
Hvad enten dette er tilfældet eller ej, kan et rentabelt salg stadig opnås med dumpingpriser, hvis eksportprisen forbliver lavere end den normale værdi. Der kunne under alle omstændigheder ikke forelægges beviser til underbygning af denne påstand, eftersom Delta ikke har eksporteret betydelige mængder til Unionen i løbet af de sidste fem år. Desuden hævdede EU-erhvervsgrenen, at de små mængder EMD, som Delta solgte til Unionen i undersøgelsesperioden, blev solgt for at opretholde virksomhedens certificering hos kunder i Unionen.
(48)
Delta anførte ligeledes, at den gennemsnitlige importpris for EMD i Unionen var på 1 809 EUR pr. ton i 2012, dvs. over den normale værdi, hvilket efter Deltas opfattelse viser, at virksomheden kan konkurrere med andre importører uden at dumpe.
(49)
Dette gennemsnitstal er dog beregnet på grundlag af ekstremt dyr import fra USA og en vis mængde meget billigere import fra Kina. Importen fra USA kunne ikke medtages i denne sammenligning, da det meget høje prisniveau, op til tre eller fire gange de normale priser på EU-markedet, sår tvivl om pålideligheden af disse priser og/eller den importerede vare. Hvis Delta skulle konkurrere med den kinesiske import på prisen, ca. 1 200 EUR pr. ton, ville Delta foretage dumping på EU-markedet.
4. Konklusion om sandsynligheden for fornyet dumping
(50)
I betragtning af ovenstående er det sandsynligt, at der igen ville forekomme dumping, hvis foranstaltningerne udløber. EMD af alkalin-typen er den produkttype fremstillet af Delta, som med størst sandsynlighed ville blive solgt til Unionen, hvis foranstaltningerne udløber, da det var denne varetype, der blev eksporteret af Delta tidligere. Også i dag er der i Unionen størst efterspørgsel efter EMD af alkalin-typen. Undersøgelsen viste, at salget af EMD af alkalin-typen til andre markeder som f.eks. Sydkorea, Kina og Brasilien blev foretaget til dumpingpriser, og dumpingmargenerne spænder fra 2 % til 21 %.
(51)
Desuden er Deltas uudnyttede kapacitet væsentlig set i forhold til EU-forbruget i NUP. Hvis denne kapacitet blev anvendt til eksport til Unionen og til at konkurrere på prisen med EU-producenterne eller på prisen med den væsentligste import fra tredjelande, er der stor sandsynlighed for, at en sådan eksport ville blive foretaget til dumpingpriser.
D. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
(52)
I NUP blev samme vare fremstillet af to producenter i Unionen, THA og Cegasa, som samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen. I den oprindelige undersøgelse var Cegasa, som på daværende tidspunkt ikke producerede til det åbne marked, men kun til bunden anvendelse, ikke part i klagen og samarbejdede ikke, men modsatte sig heller ikke undersøgelsen.
(53)
Efter fremlæggelsen af oplysninger satte en interesseret part spørgsmålstegn ved, hvorvidt Cegasa kunne optræde som ansøger i udløbsundersøgelsen, da virksomheden ikke var klager i den oprindelige undersøgelse, ikke producerede til det åbne marked og dermed ikke led skade på det pågældende tidspunkt. Denne påstand blev afvist, da en anmodning om en udløbsundersøgelse skal indgives af eller på vegne af EU-producenterne, men ikke nødvendigvis (kun) af de(n) oprindelige klager(e).
(54)
Unionens to producenter tegner sig for hele EMD-produktionen i Unionen og udgør »EU-erhvervsgrenen«, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
(55)
I forbindelse med skadesanalysen er alle skadesindikatorer blevet fastsat på det mikroøkonomiske plan som følge af samarbejdsvilje hos hele EU-erhvervsgrenen. Af fortrolighedshensyn forelægges alle oplysninger i indekseret form eller i intervaller.
E. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
1. Forbrug på EU-markedet
(56)
EU-forbruget blev fastsat på grundlag af i) EU-erhvervsgrenens efterprøvede salgsmængde på EU-markedet, ii) den efterprøvede importmængde fra den eneste sydafrikanske producent og iii) import fra andre lande baseret på data fra Eurostat.
(57)
EU-forbruget af EMD var stabilt mellem 2009 og NUP. Det steg i 2010 og i 2011, men i 2012 faldt det til niveauet i 2009.
Tabel 1
2009
2010
2011
NUP
Indeks (2009 = 100)
100
102
108
100
2. Import fra Sydafrika
2.1. Mængde og markedsandel
(58)
Efter indførelsen af foranstaltninger er importen af EMD fra Sydafrika næsten ophørt.
Tabel 2
2009
2010
2011
NUP
Importmængde fra Sydafrika underlagt foranstaltninger
100
2
3
1
Markedsandel for importen fra Sydafrika underlagt foranstaltninger
100
2
4
1
2.2. Priser og underbud
(59)
Det meget beskedne salg af EMD fra Sydafrika til Unionen i NUP underbød ikke EU-erhvervsgrenens priser. I betragtning af de meget små mængder kan de dog ikke anvendes til at drage entydige konklusioner.
(60)
Der blev derfor foretaget en sammenligning mellem priserne på EMD fremstillet og solgt af EU-erhvervsgrenen og priserne på EMD produceret i Sydafrika og solgt til resten af verden baseret på to scenarier, inklusive og eksklusive salg til USA. Grunden til, at der foretages en analyse eksklusive Deltas eksportpris ved salg til USA, var den særlige markedssituation i USA, som førte til meget høje priser sammenlignet med Deltas priser ved eksport til andre lande (jf. betragtningerne ovenfor).
(61)
Sammenligningen viste, at i NUP underbød priserne ved salg fra Sydafrika til resten af verden ikke EU-erhvervsgrenens priser, hvis salget til USA blev taget i betragtning, men de underbød EU-erhvervsgrenens priser, hvis salget til USA ikke blev taget i betragtning. Hvis salget til USA ikke blev taget i betragtning, underbød Deltas eksportpriser desuden også EU-erhvervsgrenens priser.
(62)
Efter fremlæggelsen af oplysninger gjorde EU-erhvervsgrenen gældende, at Deltas priser ved salg til USA ikke er vejledende for virksomhedens fremtidige priser ved salg til Unionen, og at der på grund af de strukturelle forskelle mellem EU-markedet og det amerikanske marked bør ses bort fra disse priser. På den anden side gentog Delta, at det amerikanske marked er et modent EMD-marked, hvor de nationale producenter og importører konkurrerer frit, og hvor der er mange brugere, herunder brugere, der ligeledes er til stede i Unionen. Som følge heraf bør der ikke ses bort fra Deltas salg til USA. Delta mente desuden, at i forbindelse med underbudsberegningerne burde Kommissionen ikke have benyttet sig af den målfortjeneste, som det i forbindelse med den oprindelige undersøgelse var blevet konstateret, at EU-erhvervsgrenen havde opnået uden dumpingimport.
(63)
I denne sag, hvor importen fra det pågældende land stort set ophørte efter indførelsen af de oprindelige foranstaltninger, er undersøgelsesmyndigheden nødt til at foretage en fremadrettet analyse baseret på en række rimelige antagelser, herunder den forventede pris for Deltas EMD ved salg i Unionen, hvis de gældende antidumpingforanstaltninger får lov til at udløbe.
(64)
Det er en ubestridt kendsgerning, at hvert EMD-marked (USA, EU og Asien) er forskelligt, og EMD-producenterne anvender forskellige prisfastsættelsesstrategier ikke kun på grundlag af deres produktionsomkostninger, men også produktionskapaciteten i mållandet, behovet for at (gen)vinde markedsandele og de lokale konkurrencebetingelser. Det er også en ubestridt kendsgerning, at Deltas priser for EMD ved salg til det amerikanske marked er betydeligt højere end på andre markeder. Det forventes derfor, at Deltas fremtidige priser ved salg til Unionen ikke vil blive fastlagt på grundlag af de nuværende priser ved salg til USA, men vil afspejle Unionens specifikke markedsvilkår og -forhold.
(65)
I dokumentet med fremlæggelse af oplysninger blev Deltas priser for EMD af alkalin-typen ved salg til forskellige markeder sammenlignet med den beregnede normale værdi med henblik på beregningen af dumping, mens også Deltas salg af en type EMD af kul-zink-typen blev taget i betragtning i forbindelse med underbudsberegningerne. Efter fremlæggelsen af oplysninger anførte EU-erhvervsgrenen, at hele Deltas salg af EMD af alkalin-typen og kul-zink-typen burde tages i betragtning i forbindelse med beregningerne af dumping og skade. Delta hævdede derimod, at eftersom langt størstedelen af EU-forbruget og Deltas eksport til Unionen kun består af EMD af alkalin-typen, bør salget af EMD af kul-zink-typen slet ikke tages i betragtning.
(66)
Kommissionen er nået til den konklusion, at både EMD af alkalin-typen og af kul-zink-typen, alle typer, bør tages i betragtning ved beregningen af dumping og skade af følgende årsager: For det første er der som nævnt ovenfor også et marked og dermed efterspørgsel efter EMD af kul-zink-typen i Unionen, om end dette er mindre i forhold til markedet for EMD af alkalin-typen, og dette marked kan også være af interesse for Deltas eksport til Unionen. For det andet fremstilles Deltas EMD af alkalin-typen og kul-zink-typen på samme anlæg og på samme produktionslinje ved hjælp af samme råvarer og samme fremstillingsproces. Alt afhængigt af indstillingerne af parametrene i elektrolyseprocessen (strømtæthed, temperatur, elektrolytkoncentration osv.) kan EMD-producenter vælge at producere EMD af alkalin-typen eller af kul-zink-typen. Det er derfor mere hensigtsmæssigt at beregne underbuddet ved at sammenligne den gennemsnitlige eksportpris for Deltas EMD (af både alkalin-typen og af kul-zink-typen) med EU-producenternes gennemsnitlige salgspriser for EMD (af både alkalin-typen og kul-zink-typen).
(67)
For så vidt angår analysen af underbuddet, anvendte Kommissionen den målfortjeneste, som EU-erhvervsgrenen havde opnået uden dumping i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, som reference, hvilket svarer til den fortjeneste, som en kapitalintensiv industri som EMD-producenter kan forvente at opnå under normale konkurrencevilkår. Imidlertid er spørgsmålet om den mest passende målfortjeneste irrelevant i forbindelse med netop denne udløbsundersøgelse. Kommissionen erkender, at der ikke var tale om fortsat dumping, og at der derfor ikke var tale om fortsat skade på grund af underbuddet. Fokus for analysen er derfor fremadrettet og sigter mod at forudsige sandsynligheden for fornyet skade, i tilfælde af at der er sandsynlighed for fornyet dumping.
(68)
Delta hævdede, at omkostningerne efter importen forekom at være undervurderet, fordi de ikke tog hensyn til transportomkostningerne forbundet med levering af varen til kunderne fra havnen i Antwerpen.
(69)
Kommissionen sammenlignede imidlertid EU-erhvervsgrenens priser ab fabrik med eksportørernes pris ved Unionens grænser, og derfor vedrørte omkostningerne efter importen kun håndtering og testning og ikke transportomkostninger. Påstanden blev derfor afvist.
3. Import fra andre tredjelande
(70)
Følgende tabel viser udviklingen i importen fra andre tredjelande i den betragtede periode med hensyn til mængde og markedsandel og gennemsnitsprisen på denne import.
Tabel 3
2009
2010
2011
NUP
Importmængde fra andre lande (ton)
5 000-10 000
10 000-15 000
5 000-10 000
5 000-10 000
Indeks 2009 = 100
100
113
92
88
Markedsandel for importerede varer fra andre tredjelande
25 %-30 %
30 %-35 %
20 %-25 %
20 %-25 %
Værdi af import fra andre lande (EUR)
10 mio.-15 mio.
15 mio.-20 mio.
10 mio.-15 mio.
10 mio.-15 mio.
Indeks 2009 = 100
100
113
93
102
Importpris (EUR/ton)
1 566
1 572
1 590
1 809
Kilde: Eurostat.
(71)
Importen af EMD til Unionen fra andre tredjelande faldt i den betragtede periode. Priserne for denne import ligger over EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige prisniveau og Deltas priser ved eksport til andre markeder med undtagelse af USA i NUP. Som nævnt ovenfor er værdien på 1 809 EUR pr. ton et gennemsnit af meget forskellige importpriser, lige fra lavprisimport fra Kina til meget dyr import fra USA. Navnlig er de prisniveauer, der er registret for importen fra USA, ekstremt høje i forhold til andre prisintervaller hos EU-producenterne, Delta og andre eksportører, hvilket betyder, at de ikke med rimelighed kan anvendes til analysen. Derfor kan dette gennemsnit ikke som sådan anvendes som en referencepris for fremtidig import fra Sydafrika. Delta ville ikke konkurrere på prisen med import fra USA, men med EU-erhvervsgrenens priser.
4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(72)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 5, blev alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der kunne have indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode, undersøgt.
a) Produktion
(73)
EU-produktionen steg med 6 % mellem 2009 og NUP. Mere specifikt steg den med 7 procentpoint mellem 2009 og 2011 og faldt derefter med 1 procentpoint i NUP.
Tabel 4
2009
2010
2011
NUP
Indeks 2009 = 100
100
102
107
106
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
b) Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(74)
EU-producenternes produktionskapacitet steg med 9 % i den betragtede periode, hovedsagelig som følge af mindre forbedringer af produktionsprocessen (dvs. ingen store investeringer i nye anlæg eller udstyr).
(75)
Da kapacitetsstigningen var større end produktionsstigningen, faldt kapacitetsudnyttelsen med 3 procentpoint.
Tabel 5
2009
2010
2011
NUP
Produktionskapacitet
Indeks 2009 = 100
100
103
108
109
Kapacitetsudnyttelse
Indeks 2009 = 100
100
99
99
97
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
c) Lagerbeholdninger
(76)
Lagerbeholdningerne var stabile i den betragtede periode. De faldt i 2011, men genetableredes på niveauet i 2009 i løbet af NUP.
Tabel 6
2009
2010
2011
NUP
Indeks 2009 = 100
100
103
86
100
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
d) Salgsmængde
(77)
EU-producenternes salgsmængde til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet steg med 10 % mellem 2009 og NUP. I 2011 steg den med 20 % i forhold til 2009, men faldt derefter markant med 10 procentpoint i NUP.
Tabel 7
2009
2010
2011
NUP
Indeks 2009 = 100
100
103
120
110
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
e) Markedsandel
(78)
Mellem 2009 og NUP øgede EU-producenterne deres markedsandel med 10 procentpoint. Stigningen i markedsandelen skyldes den faldende markedsandel for importen til Unionen.
Tabel 8
2009
2010
2011
NUP
EU-erhvervsgrenens markedsandel
65 %-70 %
65 %-70 %
75 %-80 %
75 %-80 %
Indeks 2009 = 100
100
101
111
110
Kilde: Spørgeskemabesvarelser, anmodningen om en fornyet undersøgelse og Eurostat.
f) Vækst
(79)
EU-forbruget forblev stabilt mellem 2009 og NUP, jf. tabel 1 ovenfor. Alle andre indikatorer viser ikke nogen betydelig vækst på EU-markedet for den undersøgte vare.
g) Beskæftigelse
(80)
EU-erhvervsgrenens beskæftigelse viser et fald på 9 procentpoint mellem 2009 og NUP.
Tabel 9
2009
2010
2011
NUP
Indeks 2009 = 100
100
91
90
91
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
h) Produktivitet
(81)
EU-erhvervsgrenens arbejdsstyrkes produktivitet målt som årlig produktion (i ton) pr. ansat steg med 18 % i den betragtede periode. Dette afspejler, at produktionen steg med 6 %, mens beskæftigelsen faldt med 9 %. Dette ses især tydeligt i 2011, hvor produktionen steg, mens beskæftigelsesniveauet fortsat gik tilbage, og produktiviteten var 20 procentpoint højere end i 2009.
Tabel 10
2009
2010
2011
NUP
Indeks 2009 = 100
100
112
120
118
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
i) Faktorer, der påvirker salgspriserne
(82)
EU-erhvervsgrenens årlige, gennemsnitlige priser ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet faldt med 11 % mellem 2009 og NUP.
Tabel 11
2009
2010
2011
NUP
Indeks 2009 = 100
100
95
93
89
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
j) Dumpingmargenens omfang og økonomisk genrejsning efter tidligere dumping
(83)
Da importen fra Sydafrika stort set ophørte efter indførelsen af de gældende antidumpingforanstaltninger, kan dumpingmargenernes størrelse ikke vurderes. I lyset af de vigtigste økonomiske indikatorer, der er omhandlet ovenfor såvel som nedenfor, blev det konstateret, at EU-erhvervsgrenen stadig var i en udsat og sårbar situation.
k) Lønninger
(84)
Selv om de samlede arbejdskraftomkostninger faldt, steg de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger i den betragtede periode som følge af faldet i den samlede arbejdsstyrke.
Tabel 12
2009
2010
2011
NUP
Indeks 2009 = 100
100
102
103
103
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
l) Rentabilitet og investeringsafkast
(85)
Rentabiliteten for EU-erhvervsgrenens salg af samme vare i den betragtede periode til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, udtrykt som en procentdel af nettosalget, blev halveret mellem 2009 og NUP. Rentabiliteten var i NUP betydeligt lavere end det mål for fortjenesten, der blev fastsat i den oprindelige undersøgelse på grundlag af den fortjeneste, som EU-erhvervsgrenen opnåede i en situation uden skadevoldende dumping.
(86)
Investeringsafkastet, udtrykt som fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne, fulgte i store træk rentabilitetsudviklingen.
Tabel 13
2009
2010
2011
NUP
EU-erhvervsgrenens rentabilitet
5 %-10 %
5 %-10 %
5 %-10 %
0 %-5 %
Indeks 2009 = 100
100
63
63
50
Investeringsafkast (fortjenesten i % af den bogførte nettoværdi af investeringerne)
15 %-20 %
5 %-10 %
10 %-15 %
5 %-10 %
Indeks 2009 = 100
100
64
84
51
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
m) Likviditet og evne til at rejse kapital
(87)
Nettolikviditeten fra driften faldt betydeligt i den betragtede periode, selv om den forblev positiv, undtagen i 2010.
Tabel 14
2009
2010
2011
NUP
Indeks 2009 = 100
100
-34
71
10
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(88)
Der er ingen tegn på, at EU-erhvervsgrenen ville have haft vanskeligheder med at rejse kapital, hvis den havde forsøgt, men der var ingen betydelige investeringer i den betragtede periode, og derfor blev EU-erhvervsgrenen ikke »sat på prøve«.
n) Investeringer
(89)
EU-erhvervsgrenens årlige investeringer i produktionen af samme vare blev næsten halveret mellem 2009 og NUP. Mere specifikt faldt den i 2010, steg i 2011 og faldt igen i NUP. Det kraftige fald i investeringerne mellem 2011 og NUP kan delvis forklares med, at EU-erhvervsgrenen allerede i den betragtede periode havde gennemført de planlagte vigtige investeringer, der var nødvendige.
Tabel 15
2009
2010
2011
NUP
Indeks 2009 = 100
100
45
115
52
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
5. Konklusion om EU-erhvervsgrenens situation
(90)
Analysen af de økonomiske indikatorer viser en stigning i EU-erhvervsgrenens produktion og salg i den betragtede periode. Den konstaterede stigning i mængden, som ikke var dramatisk som sådan, bør dog ses i sammenhæng med den øgede produktionskapacitet og faldet i salgspriser, som resulterede i, at EU-producenternes kapacitetsudnyttelse og enhedssalgspriser faldt med henholdsvis 3 og 11 procentpoint.
(91)
Samtidig kunne der konstateres en forværring af den økonomiske situation for EU-erhvervsgrenen med hensyn til rentabilitet, investeringsafkast, beskæftigelse og likviditet. Navnlig rentabiliteten, som er en vigtig indikator for EU-erhvervsgrenens situation, er stadig betydeligt lavere end den målfortjeneste, som blev fastsat i forbindelse med den oprindelige undersøgelse. EU-erhvervsgrenen har endnu ikke fuldt ud overvundet virkningerne af tidligere dumping og er stadig i en udsat situation og dermed meget sårbar over for enhver fornyet dumpingimport. De gennemsnitlige salgspriser er faldet i årenes løb og vil efter al sandsynlighed falde yderligere i en situation med fornyet dumpingimport fra Sydafrika, hvorved EU-erhvervsgrenens allerede udsatte situation vil blive forværret.
(92)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede visse interesserede parter, at den nuværende skrøbelige og sårbare situation for EU-erhvervsgrenen hverken skyldtes dumpingimporten fra Sydafrika eller virkningerne af tidligere dumping.
(93)
De bemærkede, at de ovenfor omhandlede tendenser i de vigtigste økonomiske indikatorer vedrørte en periode (fra 2009 til udgangen af NUP), hvor: i) de oprindelige antidumpingforanstaltninger allerede havde været i kraft i et stykke tid, ii) importen fra Sydafrika var næsten ophørt, og iii) en ny aktør (Cegasa) kom på det åbne EU-marked. De interesserede parter undersøgte de økonomiske indikatorer for hver af de to EU-producenter særskilt i stedet for at samle oplysningerne og konkluderede, at EU-erhvervsgrenen var i en vanskelig situation på grund af den nye interne konkurrence mellem de to eneste EU-producenter på markedet.
(94)
Disse interesserede parter hævdede navnlig, at Kommissionen havde undladt at tage hensyn til de grundlæggende ændringer af EU-erhvervsgrenen siden 2009. De bemærkede, at efter indførelsen af de gældende antidumpingforanstaltninger forbedredes de økonomiske indikatorer for den oprindelige og eneste klager (THA) drastisk, således at alle negative virkninger af tidligere dumping forsvandt. Imidlertid flyttede den anden EU-producent, Cegasa, der tidligere kun fremstillede EMD til egen anvendelse, efterfølgende sit batteriproduktionsanlæg uden for Unionen. Som følge heraf frigjorde virksomheden en betydelig mængde EMD til det åbne marked og begyndte at sælge det til en lav pris, og den konkurrerer således med den eneste anden EU-producent og lægger et stort pres i nedadgående retning på priser, kapacitetsudnyttelse og rentabilitet.
(95)
I dokumentet med fremlæggelse af oplysninger havde Kommissionen allerede anerkendt denne ændring af EU-erhvervsgrenens sammensætning set i forhold til den oprindelige undersøgelse. Dette har været en positiv udvikling, som viser markedsåbenhed og en mere intensiv konkurrence mellem de forskellige aktører, herunder også hvad angår import.
(96)
Kommissionen er også enig i, at under disse omstændigheder og især i betragtning af fraværet af import fra Sydafrika kan EU-erhvervsgrenens aktuelle situation ikke skyldes dumping fra Sydafrika, og den bør ikke betragtes som en situation med »fortsat skade«.
(97)
Kommissionen har undersøgt den samlede udvikling for begge EU-producenter siden 2009 og har konkluderet, at de vigtigste økonomiske indikatorer ikke er gunstige, og at EU-erhvervsgrenen befinder sig i en skrøbelig og sårbar situation. Det står klart, at uden import fra Sydafrika, kan årsagen ikke være Deltas dumping. I en udløbsundersøgelse, hvor der fokuseres på sandsynligheden for fornyet dumping og skade, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe, er dumping, skade og årsagssammenhæng i NUP, dog ikke afgørende faktorer i analysen.
(98)
Kommissionen konkluderer, at EU-erhvervsgrenen stadig befinder sig i en skrøbelig og sårbar situation, og rentabiliteten er langt fra det niveau, der kunne forventes i en så kapitalintensiv industri. En sammenligning med den oprindelige undersøgelse kan kun foretages for en af EU-producenterne, eftersom den anden producent ikke solgte på det åbne EU-marked på det pågældende tidspunkt. Den pågældende EU-producents fortjeneste i NUP var betydeligt lavere end den fortjeneste, der blev konstateret i den oprindelige undersøgelse i en situation uden dumpingimport.
F. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE
1. Konsekvenser af den forventede importmængde og de prismæssige virkninger, hvis foranstaltningerne ophæves
(99)
Den eneste kendte sydafrikanske producent af EMD (Delta) har overskydende kapacitet og potentiale til på ny at eksportere til EU-markedet i store mængder. I den oprindelige betragtede periode (2002 til 2005/06) steg Deltas markedsandel kraftigt, fra ca. 30-40 % til 60-70 %. Delta har dermed allerede vist sin evne til hurtigt at øge eksportmængderne til Unionen.
(100)
Deltas cif-eksportpriser ved salg til de andre markeder, undtagen USA og herunder alle typer og alle former for EMD, var lavere end EU-erhvervsgrenens priser i NUP og underbød dem. Lavere priser på de andre markeder kan være et incitament for Delta til at omlægge denne eksport til EU-markedet, hvis foranstaltningerne udløber.
(101)
I betragtning af den uudnyttede kapacitet, der konstateredes i løbet af undersøgelsen, og mætningen af andre eksportmarkeder kombineret med EU-markedets tiltrækningskraft, vil Delta efter al sandsynlighed forsøge at genvinde sin betydelige markedsandel i Unionen, som gik tabt efter indførelsen af de gældende foranstaltninger. Som det konkluderes ovenfor, skal Delta eksportere til dumpingpriser for at genvinde sin markedsandel. Fornyet dumping ville, hvis der ikke pålægges antidumpingtold på importen af EMD med oprindelse i Sydafrika, følgelig betyde et endnu voldsommere pristryk for EU-erhvervsgrenen og efter al sandsynlighed forvolde væsentlig skade.
2. Konklusion om sandsynligheden for fornyet skade
(102)
En ophævelse af foranstaltningerne vil efter al sandsynlighed føre til fornyet dumpingimport fra Sydafrika, som vil medføre et pres i nedadgående retning på EU-erhvervsgrenens priser og en forværring af dens økonomiske situation. En ophævelse af foranstaltningerne over for Sydafrika vil derfor sandsynligvis føre til fornyet skade på grund af den forventede forværring af den allerede skrøbelige og sårbare situation, som det konstateredes, at EU-erhvervsgrenen befinder sig i for nærværende.
G. UNIONENS INTERESSER
1. Indledning
(103)
Kommissionen undersøgte i henhold til grundforordningens artikel 21, om opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger over for Sydafrika vil være i strid med Unionens interesser som helhed. Fastlæggelsen af Unionens interesser var baseret på en vurdering af alle de involverede parters interesser.
(104)
Alle interesserede parter fik, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2, mulighed for at fremsætte bemærkninger.
(105)
I den oprindelige undersøgelse blev det fastslået, at det ikke var i strid med Unionens interesser at indføre foranstaltninger. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede har været antidumpingforanstaltninger gældende, giver det mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle uønskede negative virkninger af de gældende antidumpingforanstaltninger for de pågældende parter.
(106)
Trods konklusionerne om sandsynligheden for fornyet skadevoldende dumping har Kommissionen undersøgt, om der er tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at opretholde foranstaltninger over for importen af EMD med oprindelse i Sydafrika.
2. EU-erhvervsgrenens og andre EU-producenters interesser
(107)
Selv om de gældende antidumpingforanstaltninger forhindrede dumpingimport i at komme ind på EU-markedet, befinder EU-erhvervsgrenen sig stadig i en skrøbelig og sårbar situation som bekræftet af den negative tendens i visse centrale skadesindikatorer.
(108)
Hvis foranstaltningerne udløber, er det sandsynligt, at EU-erhvervsgrenens nuværende situation vil være uændret og blive yderligere forværret på grund af den sandsynlige tilstrømning af betydelige mængder dumpingimport fra Sydafrika. Denne tilstrømning ville bl.a. forårsage tab af markedsandele, faldende salgspriser, faldende kapacitetsudnyttelse og generelt en alvorlig forværring af EU-erhvervsgrenens finansielle situation.
(109)
Det står derfor klart, at det ikke vil være i strid med EU-erhvervsgrenens interesser, at antidumpingforanstaltningerne over for Sydafrika opretholdes.
3. Importørernes interesser
(110)
I forbindelse med den oprindelige undersøgelse blev det fastslået, at indførelsen af foranstaltninger sandsynligvis ikke vil have alvorlige negative virkninger for situationen for importørerne i Unionen. Der var ingen forhandlere eller importører, som samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse. Da der ikke foreligger oplysninger om, at de gældende foranstaltninger i væsentlig grad påvirkede importørerne, kan det konkluderes, at en opretholdelse af foranstaltningerne ikke vil have væsentlige negative virkninger for EU-importørernes interesser.
4. Brugernes interesser
(111)
Alle kendte brugere af EMD i Unionen (batteriproducenterne anvender EMD som råvare) blev kontaktet. Der blev modtaget besvarelser fra to virksomheder, der tilhører samme multinationale gruppe. Yderligere to batteriproducenter, som var imod indførelsen af foranstaltninger, samarbejdede i forbindelse med den oprindelige undersøgelse.
(112)
Den samarbejdsvillige bruger redegjorde for den vanskelige økonomiske situation, som batteriproducenterne i Unionen står over for på grund af deres vigtigste kunders (detailhandleres) pres på priserne i nedadgående retning og den deraf følgende risiko for tab af arbejdspladser. Virksomheden kunne imidlertid ikke fremlægge nogen oplysninger eller argumenter, der forklarer hvorfor og hvordan en ophævelse af foranstaltningerne over for importen af EMD fra Sydafrika ville forbedre situationen.
(113)
EMD tegner sig kun for 10-15 % af de samlede omkostninger til produktion af batterier. Denne værdi var faldet i forhold til den oprindelige undersøgelse. Efter indførelsen af foranstaltninger var de gennemsnitlige salgspriser for EMD i Unionen desuden faktisk faldet. Der blev rent faktisk ikke forelagt noget bevis for, at en opretholdelse af de gældende foranstaltninger vil have ikke ubetydelige virkninger for batteriproducenternes omkostninger til produktion.
(114)
I mangel af sådanne beviser konkluderer Kommissionen, at en opretholdelse af foranstaltningerne ikke vil få urimelige virkninger for EMD-brugerne.
(115)
Efter fremlæggelsen af oplysninger gav samme bruger udtryk for uenighed med Kommissionens vurdering af situationen og bemærkede, at efter indførelsen af foranstaltninger forsvandt en leverandør af EMD af god kvalitet, priserne på EMD steg, og selv om EMD kun tegner sig for 10-15 % af produktionsomkostningerne, har dette betydelige virkninger for den allerede beskedne rentabilitet, som opnås af batteriproducenterne i Unionen.
(116)
Uanset denne påstand viser bevismateriale i sagen, at brugerens beslutning om ikke at gøre brug af Deltas EMD ikke hang sammen med indførelsen af antidumpingtold, og at truslen mod brugerens rentabilitet og beskæftigelse ikke skyldes en stigning i prisen på EMD, men derimod et prispres i nedadgående retning, som udøves af deres vigtigste kunder (multinationale detailhandlere med betydelig købekraft) og af kinesiske batteriproducenter.
(117)
Den samme EMD-bruger bemærkede, at foranstaltningerne ikke bør opretholdes, da der i forbindelse med undersøgelsen ikke blev konstateret dumping til Unionen i NUP, og der ikke var nogen risiko for fornyet dumping på grund af den beskedne markedsandel, som Delta kunne opnå, hvis hele virksomhedens uudnyttede kapacitet blev dirigeret til Unionen.
(118)
Dette argument blev afvist, da den potentielle markedsandel, der blev konstateret for Delta, helt klart ville være betydelig, og denne eksport til Unionen sandsynligvis ville finde sted til dumpingpriser.
5. Den fremtidige udvikling
(119)
Klagerne nævnte i anmodningen om en udløbsundersøgelse, at hvis efterspørgslen efter elbiler stiger i Unionen i fremtiden, vil der i efterfølgende handelsled være en stigning i efterspørgslen efter EMD, som hævdes at være den råvare, der oftest anvendes til fremstilling af lithiummanganoxid (LMO), som til gengæld fungerer som katodemateriale til genopladelige lithiumionbatterier (LIB), der anvendes i mange modeller af elektriske køretøjer. De hævder, at ny skade som følge af dumpingen af sydafrikansk import kan medføre, at Unionens EMD-industri vil være forsvundet og således ikke vil kunne dække denne potentielle fremtidige efterspørgsel efter nye teknologier.
(120)
I forbindelse med undersøgelsen blev der ikke fundet afgørende beviser til støtte for eller imod påstanden om, at enhver fremtidig udvikling i elbilsektoren vil have væsentlige virkninger for EMD-industrien og efterspørgslen efter EMD. Det er imidlertid en kendsgerning, at EU-erhvervsgrenen afprøver mulighederne for at fremstille LMO ved hjælp af EMD, er i stand til at få den knowhow og det udstyr, der er nødvendigt for dette i fremtiden, og deltager i en række EU-støttede projekter vedrørende forskning og udvikling af lithiumionbatterier.
(121)
Efter fremlæggelsen af oplysninger blev dette spørgsmål berørt af visse interesserede parter, men igen blev der ikke forelagt afgørende beviser for de potentielle konsekvenser af den fremtidige udvikling i elbilsektoren i Unionen og/eller på andre markeder for den pågældende vare.
6. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(122)
I betragtning af ovennævnte beviser konkluderes det, at der ikke findes tvingende grunde til ikke at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger.
(123)
I henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, bør antidumpingforanstaltningerne over for importen af visse elektrolytiske mangandioxider med oprindelse i Sydafrika opretholdes i en periode på yderligere fem år -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på import af elektrolytiske mangandioxider (dvs. mangandioxider, der er fremstillet ved en elektrolytisk proces), der ikke er varmebehandlet efter den elektrolytiske proces, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2820 10 00 (Taric-kode 2820100010) og med oprindelse i Den Sydafrikanske Republik.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for varer fremstillet af følgende virksomheder:
Virksomhed
Antidumpingtold
Taric-tillægskode
Delta E.M.D. (Pty) Ltd
17,1 %
A828
Alle andre virksomheder
17,1 %
A999
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 24. februar 2014.
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 191/2014
od 24. veljače 2014.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih manganovih oksida podrijetlom iz Republike Južne Afrike slijedom revizije nakon isteka mjera na temelju članka 11. stavka 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 11. stavak 2.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija („Komisija”) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Mjere na snazi
(1)
Slijedom antidampinškog ispitnog postupka („početni ispitni postupak”) Vijeće je Uredbom Vijeća (EZ) br. 221/2008 (2) uvelo konačnu antidampinšku pristojbu od 17,1 % na uvoz elektrolitskih manganovih dioksida (tj. manganovih dioksida koji se proizvode postupkom elektrolize) koji nakon elektrolize nisu toplinski obrađeni te koji su trenutno obuhvaćeni oznakom KN ex 2820 10 00 i podrijetlom su iz Republike Južne Afrike („Južna Afrika”) („antidampinške mjere na snazi”).
2. Zahtjev za reviziju nakon isteka mjera
(2)
Nakon objave obavijesti (3) o skorom isteku konačnih antidampinških mjera koje su na snazi, Komisija je 11. prosinca 2012. primila zahtjev za pokretanje revizije nakon isteka tih mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe. Zahtjev su podnijela trgovačka društva Cegasa Internacional SA i Tosoh Hellas A.I.C. („podnositelji zahtjeva”), jedina dva proizvođača EMD-a iz Unije.
(3)
Zahtjev se zasnivao na tome da bi istekom antidampinških mjera koje su na snazi vjerojatno došlo do ponavljanja dampinga štetnoga za industriju Unije.
3. Pokretanje revizije nakon isteka mjera
(4)
Komisija je, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, utvrdila da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije nakon isteka mjera te je 12. ožujka 2013. putem obavijesti koja je objavljena u Službenom listu Europske unije (4) („obavijest o pokretanju”) objavila pokretanje revizije nakon isteka mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe.
4. Ispitni postupak
4.1. Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje
(5)
Ispitni postupak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga obuhvatio je razdoblje od 1. siječnja 2012. do 31. prosinca 2012. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2009. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”).
4.2. Stranke na koje se ispitni postupak odnosi
(6)
Komisija je o pokretanju revizije nakon isteka mjera službeno obavijestila podnositelje zahtjeva, proizvođača izvoznika iz Južne Afrike, uvoznike, korisnike iz Unije za koje je poznato da se revizija na njih odnosi i njihova udruženja te predstavnike dotične zemlje izvoznice.
(7)
Zainteresirane stranke dobile su priliku izraziti svoja stajališta u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenome u obavijesti o pokretanju revizije. Svim zainteresiranim strankama koje su to zatražile i dokazale da postoje posebni razlozi zbog kojih bi ih trebalo saslušati dana je mogućnost da budu saslušane.
(8)
S obzirom na ograničen broj zainteresiranih stranaka koje su se javile, uzorkovanje zainteresiranih stranaka nije bilo potrebno.
(9)
Odgovori na upitnik primljeni su od proizvođača izvoznika u Južnoj Africi, dvaju proizvođača iz Unije i dvaju korisnika koji pripadaju istoj grupaciji povezanih poduzeća.
(10)
Komisija je zatražila i provjerila sve informacije koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti ponavljanja dampinga i štete koja iz toga proizlazi te za utvrđivanje interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
(a)
proizvođači iz Unije:
-
Cegasa Internacional SA („Cegasa”),
-
Tosoh Hellas A.I.C („THA”);
(b)
proizvođači izvoznici iz Južne Afrike:
-
Delta E.M.D. (Pty) Ltd.;
(c)
korisnici
-
Panasonic Energy Belgium NV.
(11)
Komisija je 29. listopada 2013. svim zainteresiranim strankama objavila bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala predložiti zadržavanje antidampinških mjera koje su na snazi. Strankama je ponovno pružena prilika za iznošenje primjedbi, a onima koje su to zahtijevale odobreno je saslušanje u prisutnosti službenika za saslušanja. Komisija je razmotrila primjedbe koje su iznijele zainteresirane strane i njezini se odgovori navode u nastavku.
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
(12)
Proizvod na koji se odnosi ova revizija isti je kao onaj definiran u Uredbi (EZ) br. 221/2008, odnosno elektrolitski manganovi dioksidi (tj. manganovi dioksidi koji se proizvode postupkom elektrolize) koji nakon elektrolize nisu toplinski obrađeni („proizvod obuhvaćen revizijom” ili „EMD”) koji su podrijetlom iz Republike Južne Afrike i koji su trenutno obuhvaćeni oznakom KN ex 2820 10 00. Čine ga dvije glavne vrste, EMD cink-ugljikova stupnja i EMD alkalnog stupnja.
(13)
Ispitnim postupkom revizije potvrđeno je da, kao i u početnom ispitnom postupku, proizvod obuhvaćen revizijom koji se uvozi u Uniju i proizvodi koje proizvođač izvoznik proizvodi i prodaje na njihovom domaćem tržištu, kao i oni koji se proizvode i prodaju u Uniji od strane industrije Unije („istovjetni proizvod”) imaju jednaka osnovna fizička i kemijska svojstva i namjene. Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
C. VJEROJATNOST PONAVLJANJA DAMPINGA
1. Uvodne napomene
(14)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija je ispitala postoji li vjerojatnost da bi istek postojećih mjera doveo do ponavljanja dampinga.
2. Damping uvoza tijekom RIPR-a
(15)
Uvoz u Uniju iz Južne Afrike pao je gotovo na ništicu nakon uvođenja mjera, dok je 2010., 2011. i tijekom RIPR-a izvezena tek vrlo mala količina. Kako bi ocijenila je li jedini poznati proizvođač izvoznik, trgovačko društvo Delta EMD (Pty) Ltd. („Delta”), izvozio u Uniju po dampinškim cijenama tijekom RIPR-a, Komisija je tom trgovačkom društvu poslala upitnik. Primila je odgovor koji je sadržavao podatke o domaćoj prodaji, izvozu u Uniju i izvozu na druga odredišta. Dostavljeni odgovor provjeren je na način koji je podrobnije iznesen u nastavku.
2.1. Uobičajena vrijednost
(16)
U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe, domaća prodaja trgovačkog društva Delta ispitana je kako bi se provjerilo je li ukupan obujam prodaje istovjetnog proizvoda neovisnim kupcima bio reprezentativan u usporedbi s ukupnim obujmom izvozne prodaje tog trgovačkog društva u Uniju, tj. je li ukupni obujam te prodaje predstavljao najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje u Uniju proizvoda obuhvaćenog revizijom.
(17)
Domaća prodaja proizvoda obuhvaćenog revizijom bila je doduše reprezentativna, ali nije bilo prodaje izvršene u uobičajenom tijeku trgovine jer domaća prodaja EMD-a trgovačkog društva Delta nije bila profitabilna. Stoga je uobičajena vrijednost izračunana prema članku 2. stavku 3. Osnovne uredbe.
(18)
To je učinjeno na temelju stvarnog troška proizvodnje EMD-a kojemu su dodani razumni iznosi za prodajne, opće i administrativne troškove („POA”) i za dobit u skladu s člankom 2. stavkom 6. Osnovne uredbe.
(19)
Troškovi POA izračunani su primjenom članka 2. stavka 6. točke (c) Osnovne uredbe jer prodaja trgovačkog društva Delta nije bila izvršena u uobičajenom tijeku trgovine, a i s obzirom na to da ni točka (a) ni točka (b) članka 2. stavka 6. te Uredbe nisu bile primjenjive jer nijedan drugi izvoznik ni proizvođač nije obuhvaćen ispitnim postupkom, odnosno jer trgovačko društvo Delta nije izvršilo nikakvu drugu prodaju proizvoda iz iste opće kategorije. Stoga se primjena troškova POA iz početnoga ispitnog postupka kojima je dobiven gotovo istovjetan postotak kao stvarnim troškovima POA smatrala primjerenom metodom.
(20)
Delta je nakon objave od Komisije zatražila da pri izračunu uobičajene vrijednosti izrazi prije toga izračunane troškove POA kao postotak troška proizvodnje, a ne kao postotak prometa. Budući da je sva domaća prodaja bila neprofitabilna, primjena prometa rezultirala bi preuveličanim troškovima POA. Komisija je prihvatila taj argument Delte te je pri izračunu uobičajene vrijednosti dodala troškove POA kao postotak troška proizvodnje po kilogramu iz te revizije ispitnog postupka.
(21)
Dobit je također izračunana uporabom iste metodologije kao u početnom ispitnom postupku, tj. na temelju komercijalnih kamatnih stopa za dugoročne zajmove u Južnoj Africi tijekom RIPR-a prema članku 2. stavku 6. točki (c). Delta na domaćem tržištu ne prodaje druge proizvode, i ne postoje drugi poznati proizvođači EMD-a, kao ni drugi proizvođači proizvoda iz iste opće kategorije u Južnoj Africi od kojih bi se mogli dobiti podatci o prodaji.
(22)
Nakon objave industrija Unije zahtijevala je, prema članku 2. stavku 3. Osnovne uredbe, da Komisija za utvrđivanje uobičajene vrijednosti uporabi prodaju u SAD-u jer ta prodaja ima funkciju prodaje na domaćem tržištu.
(23)
To je odbijeno jer je uobičajena vrijednost izračunana prema članku 2. stavku 3. Osnovne uredbe primjenom iste metodologije kao u početnom ispitnom postupku i stoga u skladu s člankom 11. stavkom 9. te Uredbe.
2.2. Izvozna cijena
(24)
Navedena vrlo mala količina EMD-a izvezena u Uniju tijekom RIPR-a prodana je izravno nepovezanom uvozniku u Uniji. U skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe, izvoznom cijenom smatrala se cijena koju je taj uvoznik platio trgovačkom društvu Delta.
2.3. Usporedba
(25)
Izvršena je usporedba između izvozne cijene i izračunane uobičajene vrijednosti uzimajući u obzir zatražene i provjerene prilagodbe prema članku 2. stavku 10. Osnovne uredbe, odnosno za troškove vozarine, osiguranja, kredita i rukovanja na strani izvoznika. Uobičajena vrijednost izračunana je na temelju cijena franko tvornica oduzimanjem troškova vozarine i kredita. Troškovi pakiranja i tehničke pomoći nisu odbijeni jer su već bili uračunani u trošak proizvodnje te su stoga bili uključeni i u izvoznu cijenu i u izračunanu uobičajenu vrijednost.
2.4. Dampinška marža
(26)
Utvrđeno je da prodaja EMD-a trgovačkog društva Delta Uniji tijekom RIPR-a nije bila dampinška. Međutim, radilo se o iznimno maloj količini, zbog čega se na taj nalaz nije moguće u potpunosti osloniti radi utvrđivanja vjerojatnosti ponavljanja dampinga u slučaju isteka mjera.
3. Dokaz o vjerojatnosti ponavljanja dampinga
(27)
S obzirom na to da iz prodaje u Uniju tijekom RIPR-a nije moguće donijeti nikakve zaključke, Komisija je analizirala postoje li dokazi o vjerojatnosti ponavljanja dampinga u slučaju isteka mjera. Pritom su analizirani sljedeći elementi: izvozna cijena iz Južne Afrike na druga odredišta, proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Južnoj Africi i privlačnost tržišta Unije i ostalih tržišta trećih zemalja.
3.1. Izvoz iz Južne Afrike na druga odredišta
(28)
Delta proizvodi i EMD-e alkalnog stupnja i EMD-e cink-ugljikova stupnja, a s obzirom na to da u EU-u postoji i tržište za EMD-e alkalnog stupnja i (u manjoj mjeri) za EMD-e cink-ugljikova stupnja, Komisija je ispitala izvoznu cijenu obiju vrsta u treće zemlje tijekom RIPR-a. Ta je prodaja uspoređena s izračunanom uobičajenom vrijednošću kako je prije izračunana, uzimajući u obzir razlike koje utječu na usporedivost cijena.
(29)
Prodaja EMD-a alkalnog stupnja u SAD, najvažnije izvozno tržište za trgovačko društvo Delta, činila je otprilike dvije trećine ukupnog izvoza Delte tijekom RIPR-a i nije bila dampinška. Međutim, utvrđeno je da je prodaja EMD-a alkalnog stupnja na druga odredišta (kao što su Tajland, Koreja, Kina i Brazil), čiji je obujam bio manji, izvršena izvozom po dampinškim cijenama, s dampinškim maržama u rasponu od 2 % do 21 %. Usto, za izvoznu prodaju EMD-a cink-ugljikova stupnja na druga odredišta, koji je uglavnom prodavan po niskim cijenama i u malim količinama, dampinške marže bile su više, u rasponu od 13 % do 66 %.
(30)
Nakon objave industrija Unije tvrdila je da bi Komisija trebala zanemariti prodaju u SAD tijekom RIPR-a jer cijene na tom tržištu nisu odgovarajući temelj za predviđanje vjerojatne razine cijena prodaje na tržište Unije u slučaju isteka mjera.
(31)
Delta je, s druge strane, nakon objave zatražila da Komisija obrati posebnu pozornost na prodaju u SAD, koja predstavlja veliku većinu njezinog izvoza EMD-a alkalnog stupnja, a tržište SAD-a najbolje se može usporediti s tržištem Unije.
(32)
Komisija je analizirala svu izvoznu prodaju na sva odredišta, izračunala prosječnu ponderiranu cijenu izvoza trgovačkog društva Delta na sva ostala odredišta koja nisu u EU-u, ali je i posebno podrobno razmotrila cijene izvoza u pojedinačne treće zemlje. Pri razmatranju pitanja vjerojatnosti ponavljanja dampinga utvrđeno je da je sva izvozna prodaja na sva odredišta bila relevantna, posebno u pogledu značajnih razlika u cijenama koje su utvrđene na različitim izvoznim tržištima.
(33)
Tržište SAD-a ima vlastita specifična svojstva zbog kojih je trgovačkom društvu Delta moguće ondje naplaćivati znatno više cijene nego drugdje. U SAD-u potražnja znatno premašuje domaću ponudu. Osim toga, postoje visoke ulazne prepreke za veliki broj potencijalnih konkurenata jer su na snazi visoke antidampinške pristojbe protiv uvoza iz Kine i Australije.
(34)
U tim okolnostima ne postoji razlog zbog kojeg bi Komisija svoje nalaze trebala zasnivati samo na prosječnoj izvoznoj cijeni ili ispitati izvoznu prodaju samo u jednu zemlju umjesto da analizira svu izvoznu prodaju na sva odredišta.
(35)
Iz ponašanja trgovačkog društva Delta u vezi s određivanjem cijena za izvozna tržišta koja nisu Unija vidljivo je da je, iako njegov izvoz na njemu najvažnije tržište (SAD) nije izvršen po dampinškim cijenama, prodaja na druga odredišta bila dampinška. Stoga su potrebni daljnji pokazatelji, kako je navedeno u nastavku, radi ocjenjivanja vjerojatnosti ponavljanja dampinga u slučaju isteka mjera
3.2. Proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Južnoj Africi
(36)
Delta raspolaže rezervnim kapacitetom za proizvodnju EMD-a na temelju kojeg bi mogla nastaviti u Uniju uvoziti značajne količine u slučaju isteka mjera. Delta je procijenila, a Komisija potvrdila, da je taj rezervni kapacitet iznosio između 4 000 i 6 000 MT godišnje. Tim su izračunom u obzir uzeti prekidi u opskrbi električnom energijom koji su česti u Južnoj Africi te obujam otpada. S obzirom na neke poteškoće u zadržavanju razina kvalitete u postrojenju s ručnim upravljanjem, Komisija konzervativno procjenjuje da bi između 2 000 i 3 000 MT godišnje predstavljao EMD-e alkalnog stupnja, dok bi ostatak bio EMD cink-ugljikova stupnja. Međutim, obje bi vrste bile prikladne za tržište Unije. Budući da bi dio količine EMD-a cink-ugljikova stupnja mogla apsorbirati ostala tržišta trećih zemalja, ne postoje naznake da bi ostala tržišta trećih zemalja ili domaće tržište moglo apsorbirati taj značajan rezervni kapacitet EMD-a alkalnog stupnja.
(37)
Delta je tijekom provjere tvrdila da je ona odavno etablirani dobavljač za svoje kupce na tržištu SAD-a koji nadoknađuje potrebnu količinu koju domaći proizvođači ne mogu sami proizvesti. Izvoz trgovačkog društva Delta u SAD bio je stabilan tijekom zadnje 4 godine, što upućuje na to da nije bilo mogućnosti da Delta poveća svoju prodaju u SAD. Da je bilo moguće povećati izvoz u SAD, Delta bi to već bila učinila kako bi ostvarila korist od viših cijena koje prevladavaju na tržištu SAD-a te također od povećane ekonomije razmjera koja proizlazi iz proizvodnje većih količina.
(38)
Prodaja trgovačkog društva Delta na azijsko tržište većim je dijelom bila usredotočena na cink-ugljikov EMD. Prodaja trgovačkog društva Delta u Aziju činila je 50 % ukupne prodaje cink-ugljikova EMD-a koju je izvršilo to trgovačko društvo. Kina ima domaće proizvođače EMD-a i izvoz trgovačkog društva Delta u Kinu tijekom RIP-a ostao je ograničen na vrlo malu količinu EMD-a alkalnog stupnja. S obzirom na to da izvoz EMD-a u Japan trenutno podliježe antidampinškim mjerama te zbog činjenice da u Japanu postoje domaći proizvođači EMD-a, nije vjerojatno da bi to tržište prihvatilo rezervni kapacitet trgovačkog društva Delta. Stoga nije vjerojatno da bi azijsko tržište moglo prihvatiti rezervni kapacitet trgovačkog društva Delta za alkalni EMD.
(39)
Nakon objave industrija Unije komentirala je da je rezervni kapacitet Delte mnogo veći od onog prije navedenog i uputila na nekoliko čimbenika pomoću kojih bi se to moglo potvrditi. Izjavili su i da bi se sav rezervni kapacitet Delte mogao uporabiti za proizvodnju EMD-a alkalnog stupnja kvalitete za prodaju na tržištu Unije po dampinškim cijenama.
(40)
Industrija Unije tvrdila je i da bi se izvoz trgovačkog društva Delta u SAD vrlo vjerojatno smanjio u bliskoj budućnosti jer je jedan proizvođač iz SAD-a već najavio povećanje svojega proizvodnog kapaciteta i vrlo vjerojatno smanjenje potražnje za EMD-om u SAD-u nakon najavljenog odlaska jednog korisnika EMD-a s tržišta. Osim toga, industrija Unije tvrdila je da se prodaja iz Južne Afrike u SAD nakon završetka razdoblja ispitnog postupka već počela smanjivati. To bi značilo da trgovačko društvo Delta potencijalno raspolaže dodatnim količinama EMD-a alkalnog stupnja koje bi u slučaju isteka mjera vrlo vjerojatno preusmjerilo na tržište Unije.
(41)
Komisija je tijekom ispitnog postupka provjerila postrojenje trgovačkog društva Delta, kapacitet i kapacitet za proizvodnju tog društva. Kako je prethodno navedeno, Komisija se u svojim izračunima oslanjala na konzervativne izračune, posebno na konzervativnu procjenu udjela proizvodnje EMD-a alkalnog stupnja i EMD-a cink-ugljikova stupnja na temelju uporabe rezervnog kapaciteta. Čak i uz tu konzervativnu procjenu ustanovljen je znatan rezervni kapacitet, u pogledu potrošnje dotičnog proizvoda u Uniji, koji se može uporabiti za proizvodnju EMD-a alkalnog stupnja.
(42)
U pogledu tvrdnje o vjerojatnom razvoju izvoza trgovačkog društva Delta u SAD, dokazi predstavljeni Komisiji upućuju na to da bi mogao nastati pritisak na taj izvoz ako se kapacitet SAD-a za EMD-om nastavi povećavati, a potražnja smanjivati.
(43)
Nakon objave jedan je korisnik tvrdio da je rezervni kapacitet trgovačkog društva Delta nizak s obzirom na to da je trgovačko društvo Delta imalo tržišni udjel otprilike 60-70 % prije uvođenja mjera. Međutim, čak i kada se uporabi konzervativna procjena rezervnog kapaciteta trgovačkog društva Delta, kad bi se taj rezervni kapacitet uporabio za izvoz u Uniju, trgovačko društvo Delta moglo bi jednostavno značajno povećati svoj tržišni udjel čak i bez uzimanja u obzir mogućnosti da se izvoz na druga odredišta preusmjeri u Uniju. Takav bi razvoj za posljedicu imao daljnje povećanje potencijalnog tržišnog udjela trgovačkog društva Delta.
3.3. Privlačnost tržišta Unije i ostalih trećih tržišta
(44)
Trgovačko društvo Delta ima dugotrajan i profitabilan kanal prodaje u SAD i nisu pronađeni nikakvi dokazi koji bi upućivali na to da bi bilo u interesu Unije namjerno preusmjeriti bilo koji dio te prodaje u Uniju. Međutim, rezervni kapacitet utvrđen tijekom ispitnog postupka, ili barem njegov znatan dio, vjerojatno bi mogao biti preusmjeren u Uniju samo zbog razloga navedenih u prethodnim uvodnim izjavama. Štoviše, to je tako zbog toga što je tržište Unije među najvećima na svijetu. Osim toga, prije nego što su uvedene antidampinške mjere, tržište Unije bilo je vrlo privlačno za Deltu jer je ona imala tržišni udjel 60-70 %.
(45)
Ako bi se trgovačko društvo Delta trebalo natjecati s proizvođačima iz Unije u pogledu cijene, ono bi bilo primorano sniziti svoje izvozne cijene i tako prodavati po dampinškim cijenama kako bi konkuriralo cijenama koje je jedan proizvođač iz Unije naplaćivao tijekom RIPR-a. Trgovačko društvo Delta moglo bi i preusmjeriti svoj izvoz EMD-a alkalnog stupnja koji trenutačno prodaje trećim zemljama (osim SAD-u) u Uniju po dampinškim cijenama jer je tržište Unije, zbog svoje veličine i općenito viših cijena, privlačnije nego druga tržišta koja nisu SAD. Nadalje, ako bi trgovačko društvo Delta u budućnosti moralo smanjiti količine EMD-a koje izvozi u SAD, tada bi tržište Unije bilo vrlo vjerojatno odredište tih dodatno dostupnih količina.
(46)
Nakon objave trgovačko društvo Delta komentiralo je da je njegova politika u vezi s određivanjem cijena bila prodavati na tržištu Unije samo ako bi moglo ostvariti profitabilnu cijenu.
(47)
To možda jest, a možda i nije slučaj, ali profitabilna prodaja i dalje može biti dampinška ako izvozna cijena ostane niža od uobičajene vrijednosti. U svakom slučaju, ne može se pružiti dokaz kojim bi se potkrijepilo tu tvrdnju jer trgovačko društvo Delta tijekom zadnjih pet godina nije izvozilo značajne količine u Uniju. Osim toga, industrija Unije je tvrdila da su male količine EMD-a koje je trgovačko društvo Delta prodalo u Uniju tijekom RIP-a prodane kako bi to društvo zadržalo svoju certifikaciju s klijentima u Uniji.
(48)
Trgovačko društvo Delta komentiralo je i da je prosječna cijena uvoza EMD-a u Uniju tijekom 2012. iznosila 1 809 EUR po MT, što je bilo iznad uobičajene vrijednosti, a što prema mišljenju trgovačkog društva Delta pokazuje da ono može konkurirati ostalim uvoznicima bez dampinga.
(49)
Međutim, ta prosječna vrijednost sastoji se dijelom od ekstremno skupog uvoza iz SAD-a i dijelom od znatno jeftinijeg uvoza iz Kine. Uvoz iz SAD-a nije mogao biti uključen u tu usporedbu jer je vrlo visoka razina cijena, i do tri ili četiri puta viša od uobičajenih cijena koje se naplaćuju na tržištu Unije, dovela u pitanje pouzdanost tih cijena i/ili uvezenog proizvoda. Ako bi trgovačko društvo Delta moralo cjenovno konkurirati uvozu iz Kine po cijeni od oko 1 200 EUR po MT, tada bi trgovačko društvo Delta na tržištu Unije vršilo damping.
4. Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga
(50)
S obzirom na prije navedeno, postoji vjerojatnost da bi se u slučaju isteka mjera ponovio damping. EMD alkalnog tipa vrsta je proizvoda koju proizvodi trgovačko društvo Delta i koja bi se najvjerojatnije prodavala u Uniju u slučaju isteka mjera jer je to vrsta proizvoda koju je trgovačko društvo Delta izvozilo u prošlosti. Osim toga, trenutna potražnja u Uniji i dalje je najveća za EMD-om alkalnog stupnja. U ispitnom postupku pokazalo se da je prodaja EMD-a alkalnog stupnja na odredišta kao što su Južna Koreja, Kina i Brazil izvršena po dampinškim cijenama, s dampinškim maržama u rasponu od 2 % do 21 %.
(51)
Osim toga, rezervni kapacitet trgovačkog društva Delta znatne je količine u usporedbi s potrošnjom u Uniji tijekom RIPR-a. Ako bi se taj kapacitet uporabio za izvoz u Uniju i ako bi cijenom konkurirao proizvođačima iz Unije ili glavnom uvozu iz trećih zemalja, vrlo je vjerojatno da bi taj izvoz bio izvršen po dampinškim cijenama.
D. DEFINICIJA INDUSTRIJE UNIJE
(52)
Istovjetni proizvod tijekom RIPR-a su proizvodila dva proizvođača iz Unije, trgovačka društva THA i Cegasa, koja su u potpunosti surađivala u ispitnom postupku. U početnome ispitnom postupku, trgovačko društvo Cegasa, koje u to vrijeme nije proizvodilo za otvoreno tržište već samo za vlastite potrebe, nije bilo podnositelj pritužbe i nije surađivalo u ispitnom postupku, ali mu se nije ni protivilo.
(53)
Nakon objave jedna je zainteresirana strana dovela u pitanje prihvatljivost trgovačkog društva Cegasa kao podnositelja zahtjeva u reviziji nakon isteka mjera s obzirom na to da ono nije bilo podnositelj pritužbe u početnom ispitnom postupku, da nije proizvodilo za otvoreno tržište i da stoga u to vrijeme nije trpjelo štetu. Ta je tvrdnja odbijena jer zahtjev za reviziju nakon isteka mjera moraju podnijeti proizvođači iz Unije ili netko u ime tih proizvođača, ali ne nužno (samo) početni podnositelj(i) pritužbe.
(54)
Ta dva proizvođača iz Unije predstavljaju svu proizvodnju EMD-a u Uniji i čine „industriju Unije” u smislu članaka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe.
(55)
Za potrebe analize štete, zbog suradnje cijele industrije Unije, svi pokazatelji štete utvrđeni su na mikroekonomskim razinama. Radi zaštite povjerljivosti, svi su podaci prikazani u indeksiranom obliku ili u rasponima.
E. STANJE NA TRŽIŠTU UNIJE
1. Potrošnja na tržištu Unije
(56)
Potrošnja u Uniji utvrđena je na temelju (i) provjerenog obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije; (ii) provjerenog obujma uvoza od jedinoga južnoafričkog proizvođača; i (iii) uvoza iz ostalih zemalja na temelju podataka Eurostata.
(57)
Potrošnja EMD-a u Uniji ostala je stabilna između 2009. i RIPR-a. Povećala se 2010. i 2011., ali se u 2012. vratila na razine iz 2009.
Tablica 1.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Indeks (2009. = 100)
100
102
108
100
2. Uvoz iz Južne Afrike
2.1. Obujam i tržišni udjel
(58)
Nakon uvođenja mjera uvoz iz Južne Afrike gotovo je nestao.
Tablica 2.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Obujam uvoza podložnog mjerama iz Južne Afrike
100
2
3
1
Tržišni udjel uvoza podložnog mjerama iz Južne Afrike
100
2
4
1
2.2. Cijene i obaranje cijena
(59)
Vrlo malena prodaja EMD-a iz Južne Afrike u Uniju tijekom RIPR-a nije obarala cijene industrije Unije. Međutim, s obzirom na vrlo malen obujam te prodaje, na temelju nje nije moguće donijeti nikakav svrhovit zaključak.
(60)
Stoga je izvršena usporedba između EMD-a koji proizvodi i prodaje industrija Unije i cijena EMD-a koji se proizvodi u Južnoj Africi i prodaje u ostatku svijeta, na temelju dvaju scenarija, uključujući i isključujući prodaju u SAD. Razlog za provedbu analize iz koje je isključena cijena izvoza trgovačkog društva Delta u SAD temeljio se na specifičnoj tržišnoj situaciji u SAD-u koja za posljedicu ima vrlo visoke cijene u usporedbi s izvoznim cijenama trgovačkog društva Delta u druge zemlje (vidjeti prethodne uvodne izjave).
(61)
Usporedba je pokazala da se prodajom iz Južne Afrike u ostatak svijeta tijekom RIPR-a nisu obarale cijene industrije Unije ako se u obzir uzme prodaja u SAD, ali da su se obarale cijene industrije Unije ako se isključi prodaja u SAD. Osim toga, isključujući prodaju u SAD, i izvozne cijene trgovačkog društva Delta obarale su cijene industrije Unije.
(62)
Nakon objave industrija Unije zadržala je stajalište da se na temelju cijena koje trgovačko društvo Delta naplaćuje u SAD-u ne može zaključivati o budućem određivanju cijena za Uniju i da bi se zbog strukturalnih razlika između tržišta Unije i SAD-a takve cijene trebale zanemariti. S druge strane, trgovačko društvo Delta ponovilo je da je tržište SAD-a zrelo tržište EMD-a na kojem domaći proizvođači i uvoznici slobodno konkuriraju i na kojem je prisutno mnogo korisnika, uključujući korisnike koji su također prisutni i u Uniji. Posljedično, prodaju trgovačkog društva Delta u SAD ne bi trebalo isključiti. Osim toga, trgovačko društvo Delta smatralo je da za potrebe izračuna obaranja cijena Komisija nije trebala uporabiti ciljna dobit koju je industrija Unije postigla u izostanku dampinškog uvoza u početnom ispitnom postupku.
(63)
U ovom slučaju, kada je uvoz iz dotične zemlje gotovo nestao nakon uvođenja početnih mjera, nadležno tijelo koje provodi ispitni postupak mora provesti analizu s predviđanjem budućeg razvoja događaja na temelju određenog broja utemeljnih pretpostavki, uključujući i vjerojatnu cijenu po kojoj bi trgovačko društvo Delta svoj EMD prodavalo u Uniji ako se dopusti istek antidampinških mjera koje su na snazi.
(64)
Nesporna je činjenica da je svako tržište EMD-a (SAD, EU, Azija) različito i da proizvođači EMD-a primjenjuju različite strategije određivanja cijena imajući na umu ne samo svoje troškove proizvodnje nego i proizvodni kapacitet u ciljnoj zemlji, potrebu za (ponovnim) dobivanjem tržišnog udjela i lokalne uvjete konkurencije. Nesporna je činjenica i da trgovačko društvo Delta svoju prodaju EMD-a na tržište SAD-a izvršava po znatno višim cijenama nego na ostalim tržištima. Stoga se očekuje da se buduće cijene trgovačkog društva Delta u Uniji neće određivati prema trenutačnim cijenama tog društva za SAD, nego da će one pratiti specifične uvjete i datosti na tržištu Unije.
(65)
U dokumentu o objavi, za potrebe izračuna dampinga, prodajne cijene trgovačkog društva Delta samo za EMD alkalnog stupnja za različita tržišta uspoređene su s izračunanom uobičajenom vrijednosti, a za potrebe izračuna obaranja cijena u obzir je uzeta i prodaja trgovačkog društva Delta jedne vrste EMD-a cink-ugljikova stupnja. Nakon objave industrija Unije komentirala je da bi u obzir trebalo uzeti svu prodaju trgovačkog društva Delta EMD-a alkalnog stupnja i EMD-a cink-ugljikova stupnja za izračun dampinga i štete. Suprotno tome, trgovačko društvo Delta tvrdilo je da, s obzirom na to da se velika većina potrošnje u Uniji i izvoz tog društva u Uniju sastoje samo od EMD-a alkalnog stupnja, prodaju EMD-a cink-ugljikova stupnja uopće ne bi trebalo uzeti u obzir.
(66)
Komisija je donijela zaključak da bi i za izračun dampinga i za izračun štete u obzir trebalo uzeti i EMD alkalnog stupnja, i EMD cink-ugljikova stupnja, i to sve vrste, zbog sljedećih glavnih razloga: prvo, kao što je prije navedeno, i u Uniji postoji tržište EMD-a cink-ugljikova stupnja, a slijedom toga i potražnja za tim EMD-om, iako manje od tržišta EMD-a alkalnog stupnja te bi i to tržište moglo biti zanimljivo za izvoz trgovačkog društva Delta u Uniju. Drugo, EMD alkalnog stupnja i EMD cink-ugljikova stupnja proizvode se u istom postrojenju i istoj proizvodnoj liniji, primjenom istih sirovina i istoga proizvodnog procesa. Ovisno o postavkama parametara u postupku elektrolize (trenutačna gustoća, temperatura, koncentracija elektrolita itd.), proizvođači EMD-a mogu odabrati hoće li proizvoditi EMD alkalnog ili cink-ugljikova stupnja. Stoga je primjerenije izračunati obaranje cijena usporedbom prosječne izvozne cijene EMD-a trgovačkog društva Delta (i alkalnog i cink-ugljikova stupnja) s prosječnom prodajnom cijenom proizvođača EMD-a (i alkalnog i cink-ugljikova stupnja) iz Unije.
(67)
U pogledu analize obaranja cijena Komisija je kao referentnu točku uporabila ciljnu dobit koju je industrija Unije ostvarila u izostanku dampinškog uvoza u početnom ispitnom postupku, koja odgovara dobiti za koju kapitalno intenzivna industrija poput proizvođača EMD-a može očekivati da bi ju ostvarila u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja. Međutim, pitanje najprimjerenije ciljne dobiti nije važno u kontekstu ove revizije nakon isteka mjera. Komisija zaista priznaje da nije bilo nastavka dampinga i da stoga nije bilo nastavka štete zbog obaranja cijena. Fokus analize stoga je na predviđanju budućeg razvoja događaja te ona za cilj ima predviđanje vjerojatnost ponavljanja štete u slučaju vjerojatnog ponavljanja dampinga.
(68)
Trgovačko društvo Delta tvrdilo je da se činilo da su troškovi nastali nakon uvoza podcijenjeni jer njima nisu u obzir uzeti troškovi prijevoza za proizvod dostavljen kupcima iz luke Antwerpen.
(69)
Međutim, Komisija je usporedila cijene industrije Unije na razini franko tvornica s cijenama izvoznika na granicama Unije te su se stoga troškovi nastali nakon uvoza odnosili samo na rukovanje i testiranje, ali ne i na prijevoz. Ta je tvrdnja stoga odbačena.
3. Uvoz iz ostalih trećih zemalja
(70)
U sljedećoj tablici prikazan je razvoj uvoza iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja u odnosu na obujam i tržišni udjel, kao i na prosječnu cijenu tog uvoza.
Tablica 3.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Opseg uvoza iz drugih zemalja (u tonama)
5 000 - 10 000
10 000 - 15 000
5 000 - 10 000
5 000 - 10 000
Indeks (2009. = 100)
100
113
92
88
Tržišni udjel uvoza svih ostalih trećih zemalja
25 % - 30 %
30 % - 35 %
20 % - 25 %
20 % - 25 %
Opseg uvoza iz drugih zemalja (u EUR)
10 m - 15 m
15 m - 20 m
10 m - 15 m
10 m - 15 m
Indeks (2009. = 100)
100
113
93
102
Cijena uvoza (EUR/tona)
1 566
1 572
1 590
1 809
Izvor: Eurostat
(71)
Obujam uvoza EMD-a iz ostalih trećih zemalja u Uniju smanjio se tijekom razmatranog razdoblja. Cijene tog uvoza više su od prosječnih cijena industrije Unije i cijena trgovačkog društva Delta za druga tržišta osim SAD-a tijekom RIPR-a. Kako je prije navedeno, vrijednost od 1 809 EUR po toni prosjek je dobiven temeljem vrlo različitih uvoznih cijena u rasponu od jeftinog uvoza iz Kine do vrlo skupog uvoza iz SAD-a. Preciznije rečeno, zabilježene razine cijena uvoza iz SAD-a iznimno su visoke u usporedbi s bilo kojim drugim rasponima cijena proizvođača iz Unije, trgovačkog društva Delta i ostalih izvoznika pa se zbog toga na njih ne može razumno osloniti u provedbi analize. Stoga se taj prosjek ne može uzeti kao referentna cijena za budući uvoz iz Južne Afrike. Delta se u pogledu cijena ne bi natjecala s uvozom iz SAD-a, nego s cijenama industrije Unije.
4. Gospodarsko stanje industrije Unije
(72)
Prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe ispitani su svi bitni gospodarski čimbenici i pokazatelji koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.
(a) Proizvodnja
(73)
Proizvodnja u Uniji povećala se za 6 % između 2009. i RIPR-a. Preciznije rečeno, povećala se za 7 postotnih bodova između 2009. i 2011. i zatim smanjila za 1 postotni bod tijekom RIPR-a.
Tablica 4.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Indeks (2009. = 100)
100
102
107
106
Izvor: Odgovori na upitnik, zahtjev za reviziju
(b) Proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(74)
Proizvodni kapacitet proizvođača iz Unije povećao se za 9 % tijekom razmatranog razdoblja, ponajprije zbog manjih poboljšanja proizvodnog postupka (tj. nije bilo većih ulaganja u nove proizvodne pogone ili opremu).
(75)
Budući da je povećanje kapaciteta bilo veće od povećanja proizvodnje, iskorištenost kapaciteta smanjila se za 3 postotna boda.
Tablica 5.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Proizvodni kapacitet
Indeks (2009. = 100)
100
103
108
109
Iskorištenost kapaciteta
Indeks (2009. = 100)
100
99
99
97
Izvor: Odgovori na upitnik, zahtjev za reviziju
(c) Zalihe
(76)
Obujam zaliha ostao je stabilan tijekom razmatranog razdoblja. Smanjio se tijekom 2011., ali se vratio na razine iz 2009. tijekom RIPR-a.
Tablica 6.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Indeks (2009. = 100)
100
103
86
100
Izvor: Odgovori na upitnik
(d) Obujam prodaje
(77)
Obujam prodaje proizvođača iz Unije nepovezanim kupcima na tržištu Unije između 2009. i RIPR-a povećao se za 10 %. U usporedbi s 2009., 2011. se povećao za 20 %, ali se zatim naglo smanjio za 10 postotnih bodova tijekom RIPR-a.
Tablica 7.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Indeks (2009. = 100)
100
103
120
110
Izvor: Odgovori na upitnik, zahtjev za reviziju
(e) Tržišni udjel
(78)
Između 2009. i RIPR-a proizvođači iz Unije dobili su 10 postotnih bodova tržišnog udjela. To se povećanje tržišnog udjela objašnjava smanjenjem tržišnog udjela uvoza u Uniju.
Tablica 8.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Tržišni udjel industrije Unije
65 % - 70 %
65 % - 70 %
75 % - 80 %
75 % - 80 %
Indeks (2009. = 100)
100
101
111
110
Izvor: Odgovori na upitnik, zahtjev za reviziju i Eurostat
(f) Rast
(79)
Potrošnja u Uniji ostala je stabilna između 2009. i RIPR-a kako je prethodno navedeno u tablici 1. Nijedan ostali pokazatelj ne pokazuje značajan rast na tržištu Unije za proizvod obuhvaćen revizijom.
(g) Zaposlenost
(80)
Razina zaposlenosti industrije Unije pokazuje smanjenje od 9 postotnih bodova između 2009. i RIPR-a.
Tablica 9.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Indeks (2009. = 100)
100
91
90
91
Izvor: Odgovori na upitnik, zahtjev za reviziju
(h) Produktivnost
(81)
Produktivnost radne snage industrije Unije, izmjerena kao proizvodnja (u tonama) po zaposlenoj osobi godišnje, povećala se za 18 % u razmatranom razdoblju. U tome se odražava povećanje proizvodnje od 6 %, dok su se razine zaposlenosti smanjile za 9 %. To je posebno očito u 2011., kada se proizvodnja povećala, razina zaposlenosti nastavila smanjivati, a produktivnost je bila za 20 postotnih bodova viša nego 2009.
Tablica 10.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Indeks (2009. = 100)
100
112
120
118
Izvor: Odgovori na upitnik i zahtjev za reviziju
(i) Čimbenici koji utječu na prodajne cijene
(82)
Prosječna godišnja prodajna cijena industrije Unije nepovezanim kupcima na tržištu Unije smanjila se za 11 % između 2009. i RIPR-a.
Tablica 11.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Indeks (2009. = 100)
100
95
93
89
Izvor: Odgovori na upitnik, zahtjev za reviziju
(j) Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga
(83)
S obzirom na to da je uvoz iz Južne Afrike gotovo nestao nakon uvođenja antidampinških mjera na snazi, visina dampinške marže ne može se ocijeniti. Međutim, u svjetlu ključnih gospodarskih pokazatelja koji su navedeni prije, kao i u nastavku, utvrđeno je da je industrija Unije i dalje u nestabilnoj i osjetljivoj situaciji.
(k) Plaće
(84)
Unatoč tome što se ukupan trošak rada smanjio, prosječan trošak rada povećao se tijekom razmatranog razdoblja kao posljedica smanjenja ukupne radne snage.
Tablica 12.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Indeks (2009. = 100)
100
102
103
103
Izvor: Odgovori na upitnik
(l) Profitabilnost i povrat ulaganja
(85)
Tijekom razmatranog razdoblja, profitabilnost prodaje istovjetnog proizvoda koju je izvršila industrija Unije nepovezanim kupcima na tržištu Unije, izražena kao postotak neto prodaje, prepolovila se između 2009. i RIPR-a. Profitabilnost tijekom RIPR-a znatno je niža od ciljne dobiti utvrđene u početnom ispitnom postupku, koja je bila utvrđena na razini dobiti koju je ostvarila industrija Unije u odsutnosti štetnog dampinga.
(86)
Povrat ulaganja (ROI), izražen kao postotak dobiti od neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja, općenito je slijedio trend profitabilnosti.
Tablica 13.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Profitabilnost industrije Unije
5 % - 10 %
5 % - 10 %
5 % - 10 %
0 % - 5 %
Indeks (2009. = 100)
100
63
63
50
Povrat ulaganja (dobit u % neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja)
15 % - 20 %
5 % - 10 %
10 % - 15 %
5 % - 10 %
Indeks (2009. = 100)
100
64
84
51
Izvor: Odgovori na upitnik
(m) Novčani tok i sposobnost prikupljanja kapitala
(87)
Neto novčani tok od poslovanja znatno se smanjio tijekom razmatranog razdoblja, iako je ostao pozitivan, osim za godinu 2010.
Tablica 14.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Indeks (2009. = 100)
100
-34
71
10
Izvor: Odgovori na upitnik
(88)
Ne postoje naznake da bi se industrija Unije bila suočila s poteškoćama u prikupljanju kapitala da je to pokušala učiniti, ali tijekom razmatranog razdoblja nije bilo značajnih ulaganja, zbog čega industrija Unije nije morala „prolaziti provjeru” u tom pogledu.
(n) Ulaganja
(89)
Godišnja ulaganja industrije Unije u proizvodnju istovjetnog proizvoda gotovo su se prepolovila između 2009. i RIPR-ima. Preciznije rečeno, smanjila su se 2010., povećala 2011. i ponovno smanjila tijekom RIPR-a. Nagli pad ulaganja uočen između 2011. i RIPR-a može se djelomično objasniti time što je industrija Unije tijekom razmatranog razdoblja već ostvarila potrebna i predviđena glavna ulaganja.
Tablica 15.
2009.
2010.
2011.
RIPR
Indeks (2009. = 100)
100
45
115
52
Izvor: Odgovori na upitnik
5. Zaključak o stanju industrije Unije
(90)
Analizom gospodarskih pokazatelja pokazalo se da je industrija Unije povećala svoju proizvodnju i prodaju tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, uočeno povećanje količine, koje samo po sebi nije bilo značajno, trebalo bi promotriti u kontekstu povećanoga proizvodnog kapaciteta i sniženja prodajnih cijena, što je za posljedicu imalo smanjenje iskorištenosti kapaciteta industrije Unije za 3 postotna boda i sniženje jedinične prodajne cijene industrije Unije za 11 postotnih bodova.
(91)
U isto vrijeme gospodarsko stanje industrije Unije pokazalo je pogoršanje u smislu profitabilnosti, povrata ulaganja, zaposlenosti i novčanog toka. To posebno vrijedi za profitabilnost koja je važan pokazatelj statusa industrije Unije, koja je i dalje znatno niža od ciljne dobiti kako je utvrđena u početnom ispitnom postupku. Industrija Unije još se nije potpuno oporavila od učinaka prethodnog dampinga te je i dalje u osjetljivoj situaciji zbog čega je vrlo osjetljiva na ponavljanje dampinškog uvoza. Prosječna prodajna cijena smanjila se tijekom tih godina i najvjerojatnije bi se nastavila smanjivati kada bi se ponovio dampinški uvoz iz Južne Afrike, čime bi se dodatno pogoršalo već osjetljivo stanje industrije Unije.
(92)
Nakon objave određene zainteresirane stranke tvrdile su da trenutačno nestabilno i osjetljivo stanje industrije Unije nije posljedica ni dampinškog uvoza iz Južne Afrike ni učinaka prethodnog dampinga.
(93)
Oni su naveli da se kretanja prethodno prikazanih ključnih gospodarskih pokazatelja odnose na razdoblje (od 2009. do kraja RIPR-a): i. kada su na snazi već neko vrijeme bile početne antidampinške mjere; ii. kada je uvoz iz Južne Afrike gotovo pa prestao; i iii. kada je na otvoreno tržište Unije ušao novi sudionik (trgovačko društvo Cegasa). Zainteresirane stranke promatrale su gospodarske pokazatelje svakoga od dvaju proizvođača iz Unije zasebno umjesto zajedno, te su zaključile da je industrija Unije u teškom stanju zbog novonastaloga unutarnjeg tržišnog natjecanja između jedinih dvaju proizvođača iz Unije na tržištu.
(94)
Te su zainteresirane strane posebno tvrdile su da je Komisija propustila uzeti u obzir temeljne promjene koje su nastale u industriji Unije od 2009. Napomenuli su da su se gospodarski pokazatelji izvornog i jedinog podnositelja pritužbe (društva THA) dramatično popravili nakon uvođenja antidampinških mjera na snazi, čime su uklonjeni svi negativni učinci prethodnog dampinga. Međutim, drugi proizvođač iz Unije, trgovačko društvo Cegasa, koje je prije EMD bilo proizvodilo samo za vlastitu uporabu, svoje postrojenje za proizvodnju baterija nakon toga je premjestilo izvan Unije. Kao posljedica toga, ono je oslobodilo znatnu količinu EMD-a za otvoreno tržište i počelo ga prodavati po niskoj cijeni i na taj način stupilo u natjecanje s jedinim drugim proizvođačem iz Unije te prouzročilo jak silazni pritisak na cijene, iskorištenost kapaciteta i profitabilnost.
(95)
Komisija je već u dokumentu o objavi uzela u obzir promjenu ustrojstva industrije Unije u usporedbi s početnim ispitnim postupkom. To je bio pozitivan razvoj koji pokazuje otvorenost tržišta i povećanu razinu tržišnog natjecanja među različitim sudionicima uključujući i uvoz.
(96)
Komisija se slaže i da pod tim okolnostima, a posebno u izostanku uvoza iz Južne Afrike, trenutno stanje industrije Unije ne može biti posljedica dampinga iz Južne Afrike i stoga se ne može smatrati „nastavkom štete”.
(97)
Komisija je ispitala združena kretanja obaju proizvođača iz Unije od 2009. i zaključila je da ključni gospodarski pokazatelji nisu povoljni te da se industrija Unije nalazi u nestabilnom i osjetljivom stanju. Jasno je da razlog za to u izostanku uvoza iz Južne Afrike ne može biti dampinška praksa trgovačkog društva Delta. Međutim, u reviziji nakon isteka mjera, koja je usredotočena na vjerojatnost ponavljanja dampinga i štete u slučaju isteka mjera, damping, šteta i uzročnost tijekom RIPR-a nisu presudni čimbenici u analizi.
(98)
Komisija zaključuje da se industrija Unije i dalje nalazi u nestabilnoj i osjetljivoj situaciji i da je njezina profitabilnost daleko od razina koje bi se moglo očekivati u toj kapitalno intenzivnoj industriji. Usporedba s početnim ispitnim postupkom može se izvršiti samo za jednog proizvođača iz Unije s obzirom na to da u to vrijeme drugi proizvođač iz Unije nije prodavao na otvorenom tržištu Unije. Za tog proizvođača iz Unije dobit tijekom RIPR-a bila je znatno niža od one utvrđene u početnom ispitnom postupku u izostanku dampinškog uvoza.
F. VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE
1. Učinak predviđenog obujma uvoza i učinak na cijene u slučaju stavljanja mjera izvan snage
(99)
Jedini poznati južnoafrički proizvođač (trgovačko društvo Delta) EMD-a ima rezervni kapacitet i potencijal da ponovno počne izvoziti na tržište Unije u znatnim količinama. Tijekom početnoga razmatranog razdoblja (od 2002. do 2005./2006.) tržišni udjel trgovačkog društva Delta znatno se povećao s oko 30-40 % na 60-70 %. Trgovačko društvo Delta stoga je već pokazalo svoju sposobnost da brzo poveća obujam izvoza u Uniju.
(100)
Izvozne cijene CIF trgovačkog društva Delta na druga tržišta osim SAD-a i uključujući sve vrste EMD-a svih stupnjeva bile su niže od cijena industrije Unije tijekom RIPR-a i obarale su te cijene industrije Unije. Niže cijene na drugim tržištima mogle bi trgovačkom društvu Delta biti poticaj da taj izvoz preusmjeri na tržište Unije u slučaju isteka mjera.
(101)
S obzirom na rezervni kapacitet utvrđen tijekom ispitnog postupka, zasićenost ostalih izvoznih tržišta i privlačnost tržišta Unije trgovačko društvo Delta najvjerojatnije bi pokušalo povratiti svoj znatan tržišni udjel u Uniji koji je izgubilo nakon uvođenja mjera koje su na snazi. Kako je prethodno zaključeno, trgovačko društvo Delta trebalo bi izvoziti po dampinškim cijenama kako bi povratilo tržišni udjel. Posljedično, u odsutnosti antidampinških pristojbi na uvoz EMD-a podrijetlom iz Južne Afrike, svako ponavljanje dampinškog uvoza prouzročilo bi još jači cjenovni pritisak na industriju Unije, a vrlo vjerojatno i materijalnu štetu.
2. Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja štete
(102)
Stavljanje mjera izvan snage vrlo bi vjerojatno za posljedicu imalo ponavljanje dampinškog uvoza iz Južne Afrike, što bi dovelo do pritiska na smanjenje cijena industrije Unije i pogoršavanja njezina gospodarskog stanja. Stavljanje mjera protiv Južne Afrike izvan snage stoga bi za posljedicu vjerojatno imalo ponavljanje štete zbog vjerojatnog pogoršanja već nestabilnog i osjetljivog stanja za koje je utvrđeno da se u njemu trenutno nalazi industrija Unije.
G. INTERES UNIJE
1. Uvod
(103)
Prema članku 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li produljenje postojećih antidampinških mjera protiv Južne Afrike bilo u interesu Unije kao cjeline. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih različitih uključenih interesa.
(104)
Sve zainteresirane stranke dobile su priliku iznijeti svoje stavove na temelju članka 21. stavka 2. Osnovne uredbe.
(105)
U početnom ispitnom postupku uvođenje mjera nije se smatralo suprotnim interesu Unije. S obzirom na to da je taj ispitni postupak revizija, njime se analizira stanje u kojem su antidampinške mjere već bile na snazi, čime se omogućava ocjena svakoga nepotrebnog negativnog utjecaja na stranke na koje se trenutne antidampinške mjere odnose.
(106)
Unatoč zaključcima o vjerojatnosti ponavljanja štetnog dampinga, Komisija je ispitala postoje li uvjerljivi razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje mjera protiv uvoza EMD-a podrijetlom iz Južne Afrike nije u interesu Unije.
2. Interes industrije Unije i ostalih proizvođača iz Unije
(107)
Iako je antidampinškim mjerama koje su na snazi spriječen ulaz dampinškog uvoza na tržište Unije, industrija Unije i dalje se nalazi u nestabilnoj i osjetljivoj situaciji, što je potvrđeno negativnim kretanjima nekih od ključnih pokazatelja štete.
(108)
Kada bi se dopustilo da mjere isteknu, vjerojatno je da bi se trenutno stanje industrije Unije nastavilo i dodatno pogoršalo s obzirom na vjerojatan priljev dampinškog uvoza znatnog obujma iz Južne Afrike. Taj bi priljev vjerojatno prouzročio, među ostalim, gubitak tržišnog udjela, smanjenje prodajne cijene, smanjenje iskorištenosti kapaciteta i općenito ozbiljno pogoršanje financijskog stanja industrije Unije.
(109)
Stoga je jasno da zadržavanje antidampinških mjera protiv Južne Afrike ne bilo suprotno interesu industrije Unije.
3. Interes uvoznika
(110)
U početnom ispitnom postupku utvrđeno je da utjecaj uvođenja mjera vjerojatno ne bi imao ozbiljan negativni učinak na stanje uvoznika u Uniji. U trenutačnom ispitnom postupku nije surađivao nijedan trgovac ni uvoznik. Imajući na umu da ne postoje dokazi koji upućuju na to da su mjere na snazi znatno utjecale na uvoznike, može se zaključiti da nastavak mjera neće značajno negativno utjecati na uvoznike Unije.
4. Interes korisnika
(111)
Uspostavljen je kontakt sa svim korisnicima EMD-a u Uniji (proizvođačima baterija služi kao sirovina). Primljeni su odgovori od dvaju trgovačkih društava koja pripadaju istoj multinacionalnoj grupaciji. U početnom ispitnom postupku surađivala su dva dodatna proizvođača baterija koja su se protivila uvođenju mjera.
(112)
Korisnik koji je surađivao objasnio je teško gospodarsko stanje s kojim su suočeni proizvođači baterija u Uniji zbog silaznog pritiska na cijene koji vrše njihovi glavni kupci (trgovci na malo) i posljedični rizik od gubitka radnih mjesta. Međutim, on nije mogao dati nikakva objašnjenja ili argumente za to zbog čega bi se i na koji način ukidanjem mjera protiv uvoza EMD-a iz Južne Afrike to stanje popravilo.
(113)
EMD čini tek 10-15 % ukupnog troška proizvodnje baterija. Ta se vrijednost smanjila u usporedbi s početnim ispitnim postupkom. Uz to, nakon uvođenja mjera, prosječna prodajna cijena EMD-a u Uniji zapravo se smanjila. U stvarnosti, nisu pruženi nikakvi dokazi da bi zadržavanje mjera na snazi imalo nezanemariv utjecaj na troškove proizvodnje za proizvođače baterija.
(114)
U izostanku takvih dokaza Komisija zaključuje da se zadržavanjem mjera ne bi neopravdano utjecalo na korisnike EMD-a.
(115)
Nakon objave isti je korisnik izrazio neslaganje s ocjenom stanja koju je dala Komisija i komentirao da je nakon uvođenja mjera jedan izvor kvalitetnog EMD-a nestao, da su se cijene EMD-a povećale te da postoji znatan utjecaj na ionako nisku profitabilnost proizvođača baterija iz Unije čak i ako EMD predstavlja samo 10-15 % proizvodnih troškova.
(116)
Ne dovodeći u pitanje tu tvrdnju, iz dokaza u spisu vidljivo je da odabir korisnika da ne upotrebljava EMD-e trgovačkog društva Delta nije bio povezan s uvođenjem antidampinških pristojbi i da prijetnju profitabilnosti i radnim mjestima tog korisnika ne predstavlja povećanje cijene EMD-a nego silazni pritisak na cijene koji vrše njegovi glavni kupci (višenacionalni trgovci na malo sa znatnom kupovnom moći) i kineski proizvođači baterija.
(117)
Isti je korisnik EMD-a komentirao da mjere ne bi trebalo zadržati jer ispitnim postupkom nije utvrđen damping u Uniji tijekom RIPR-a te da ne postoji rizik od ponavljanja dampinga zbog maloga tržišnog udjela koji bi trgovačko društvo Delta moglo ostvariti da se sav rezervni kapacitet tog društva usmjeri u Uniju.
(118)
Ta je tvrdnja odbačena jer bi utvrđeni potencijalni tržišni udjel trgovačkog društva Delta očito bio znatan te bi taj izvoz u Uniju vjerojatno bio izvršen po dampinškim cijenama.
5. Budući razvoj
(119)
Podnositelji pritužbe u zahtjevu za reviziju nakon isteka mjera spomenuli su da će, poveća li se u Uniji u budućnosti potražnja za električnim automobilima, na početku proizvodnog lanca doći do povećanja potražnje za EMD-om koji je navodno sirovina koja se najčešće upotrebljava u proizvodnji litij-manganova oksida (LMO), koji pak služi kao katodni materijal za litij-ionske baterije koje se mogu ponovno puniti (LIB), koje se upotrebljavaju u brojnim modelima električnih vozila. Oni tvrde da, ponovi li se šteta od dampinškog uvoza iz Južne Afrike, dio industrije Unije koji proizvodi EMD neće biti prisutan kako bi zadovoljio tu moguću buduću potražnju za nove tehnologije.
(120)
Ispitnim postupkom nisu pronađeni čvrsti dokazi koji bi išli u prilog ili pobijali tvrdnju prema kojoj bi sav budući razvoj u sektoru električnih automobila znatno utjecao na industriju EMD-a i potražnju za EMD-om. Međutim, činjenica je da industrija Unije ispituje izvedivost proizvodnje LMO-a s pomoću EMD-a, da ima mogućnost u budućnosti prikupiti znanje i opremu potrebnu za to i da sudjeluje u brojnim projektima koje financira Unija, koji su povezani s istraživanjem i razvojem litij-ionskih baterija.
(121)
Nakon objave to su pitanje kratko spomenule neke zainteresirane stranke, ali ponovno nisu dostavljeni čvrsti dokazi o mogućem utjecaju nekoga budućeg razvoja u sektoru električnih automobila u Uniji i/ili na ostalim tržištima na dotični proizvod.
6. Zaključak o interesu Unije
(122)
S obzirom na prethodno navedene dokaze, ne postoje uvjerljivi razlozi protiv zadržavanja trenutnih antidampinških mjera.
(123)
Stoga bi, prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe, trebalo zadržati antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz određenih elektrolitskih manganovih dioksida podrijetlom iz Južne Afrike na dodatno razdoblje od pet godina,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz elektrolitskih manganovih dioksida (odnosno manganovih dioksida koji se proizvode postupkom elektrolize) koji nakon elektrolize nisu toplinski obrađeni, koji su trenutno obuhvaćeni oznakom KN ex 2820 10 00 (oznaka TARIC 2820100010) i koji su podrijetlom iz Republike Južne Afrike.
2. Za proizvode koje proizvode u nastavku navedena trgovačka društva stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, iznosi:
Trgovačko društvo
Antidampinška pristojba
Dodatna oznaka TARIC
Delta E.M.D. (Pty) Ltd.
17,1 %
A828
Sva ostala trgovačka društva
17,1 %
A999
3. Ako nije drukčije navedeno, primjenjuju se važeće odredbe povezane s carinskim pristojbama.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 24. veljače 2014.