KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 845/2012
af 18. september 2012
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse stålprodukter, der er overtrukket med organisk materiale, med oprindelse i Folkerepublikken Kina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) ("grundforordningen"), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Indledning
(1)
Kommissionen offentliggjorde den 21. december 2011 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) ("indledningsmeddelelsen") om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af visse stålprodukter, der er overtrukket med organisk materiale, med oprindelse i Folkerepublikken Kina ("det pågældende land" eller "Kina").
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 7. november 2011 af Eurofer ("klageren"), der tegner sig for størstedelen, i dette tilfælde over 70 %, af den samlede produktion i Unionen af visse stålprodukter, der er overtrukket med organisk materiale. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der var tale om dumping af den nævnte vare, og at dette forvoldte væsentlig skade, hvilket blev betragtet som en tilstrækkelig begrundelse for indledning af en procedure.
2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen underrettede officielt klagerne, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter i Kina, importører, forhandlere, brugere, leverandører og sammenslutninger, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for Kina om indledningen af proceduren. Kommissionen underrettede også producenter i Canada og Den Sydafrikanske Republik ("Sydafrika"), da det i indledningsmeddelelsen blev påtænkt at anvende disse lande som referencelande. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om en høring inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(4)
På grund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter, EU-producenter og ikke forretningsmæssigt forbundne importører fremgik det af indledningsmeddelelsen, at det påtænktes at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i så tilfælde at udtage en stikprøve, blev alle eksporterende producenter og ikke forretningsmæssigt forbundne importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen at fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i perioden 1. oktober 2010 til 30. september 2011.
(5)
Hvad angår EU-producenterne, meddelte Kommissionen i indledningsmeddelelsen, at den havde udtaget en midlertidig stikprøve af EU-producenter. Denne stikprøve bestod af seks virksomheder, om hvem Kommissionen vidste, at de producerede samme vare, som blev udvalgt ud fra deres salgs- og produktionsmængde, størrelse og geografiske placering i Unionen. EU-producenterne i stikprøven tegnede sig for 46 % af EU-produktionen og 38 % af EU-salget. Interesserede parter blev i indledningsmeddelelsen også opfordret til at fremsætte bemærkninger til den midlertidige stikprøve. En af EU-producenterne meddelte, at virksomheden ikke ønskede at indgå i stikprøven og blev derfor erstattet i stikprøven af den næststørste producent.
(6)
I alt 26 eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter i Kina indsendte de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af oplysningerne fra de eksporterende producenter udtog Kommissionen indledningsvis en stikprøve bestående af de tre eksporterende producenter med den største eksportmængde til Unionen. En af de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, havde ikke fremlagt nøjagtige eksportdata og blev derfor udelukket fra stikprøven. To andre eksporterende producenter, der derefter blev udtaget til stikprøven, ophørte med at samarbejde. Kommissionen besluttede sig endelig for at begrænse stikprøven til de to eksporterende producenter, der oprindeligt var blevet udtaget til at udgøre en del af stikprøven og havde de største eksportmængder til Unionen. Deres eksportmængder tegnede sig for mere end 30 % af den samlede eksport fra alle de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina.
(7)
For at give de eksporterende producenter i Kina, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk eller individuel behandling, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de kinesiske eksporterende producenter, som den vidste var berørt, til de kinesiske myndigheder og til alle andre kinesiske eksporterende producenter, der havde givet sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Tre kinesiske eksporterende producenter, hvoraf én indgik i stikprøven, anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, eller om individuel behandling, hvis det af undersøgelsen fremgik, at de ikke opfyldte betingelserne for markedsøkonomisk behandling. En af disse eksporterende producenter, som ikke indgik i stikprøven, trak efterfølgende sin anmodning tilbage. Den anden eksporterende producent i stikprøven anmodede udelukkende om individuel behandling.
(8)
Fire ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører afgav de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grund af det begrænsede antal samarbejdsvillige importører blev det derfor konkluderet, at stikprøveudtagning ikke længere var nødvendig.
(9)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til de to eksporterende producenter i Kina, som indgik i stikprøven, 14 andre eksporterende producenter i Kina, der anmodede om spørgeskemaer, fire producenter i Canada, tre producenter i Sydafrika, fem producenter i Republikken Korea ("Sydkorea"), fem producenter i Den Føderative Republik Brasilien ("Brasilien") - disse lande var kandidater til at blive valgt som referencelande - de seks EU-producenter i stikprøven, de fire samarbejdsvillige EU-importører og til de kendte brugere.
(10)
Der blev modtaget besvarelser fra ni eksporterende producenter og forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Kina, en producent i Canada og en producent i et andet muligt referenceland, nemlig Sydkorea. Desuden besvarede de seks EU-producenter i stikprøven, to ikke forretningsmæssigt forbundne importører og ti brugere spørgeskemaet.
(11)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en midlertidig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter
-
ArcelorMittal Belgium, Belgien og den forretningsmæssigt forbundne salgsvirksomhed ArcelorMittal Flat Carbon Europe SA, Luxembourg
-
ArcelorMittal Poland, Polen
-
ThyssenKrupp Steel Europe AG, Tyskland
-
voestalpine Stahl GmbH og voestalpine Stahl Service Center GmbH, Østrig
-
Tata Steel Maubeuge SA (der tidligere var kendt som Myriad SA), Frankrig
-
Tata Steel UK Ltd, Det Forenede Kongerige
b)
Eksporterende producenter i Kina
-
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd og de forretningsmæssigt forbundne virksomheder: Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd and Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd;
-
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd og den forretningsmæssigt forbundne virksomhed Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd;
-
Union Steel China og den forretningsmæssigt forbundne virksomhed Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd.
c)
EU-importører
-
ThyssenKrupp Mannex, Tyskland
d)
Brugere i EU
-
Steelpartners NV (som er en del af Joris IDE group), Belgien.
3. Undersøgelsesperiode
(12)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. oktober 2010 til den 30. september 2011 ("undersøgelsesperioden" eller "UP"). Undersøgelsen af udviklingstendenser, som var relevante for vurderingen af skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2008 til udgangen af undersøgelsesperioden ("den betragtede periode").
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(13)
Den pågældende vare er visse stålprodukter, der er overtrukket med organisk materiale, dvs. fladvalsede produkter af ulegeret og legeret stål (ikke rustfrit stål), der er malet, lakeret eller overtrukket med plast på mindst én side, eksklusive såkaldte "sandwichpaneler" af den art, der anvendes til bygninger og består af to ydre metalplader med en stabiliserende kerne af isoleringsmateriale mellem dem, og undtagen varer med afsluttende overfladebehandling med zinkstøv (en zinkholdig maling med et indhold af zink på 70 vægtprocent eller derover) med oprindelse i Folkerepublikken Kina, som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00 og ex 7226 99 70 ("den pågældende vare").
(14)
Stålprodukter, der er overtrukket med organisk materiale, anvendes primært i byggesektoren, også til videre forarbejdning af forskellige produkter, der anvendes i byggeriet (sandwichpaneler, tagbeklædning, vægbeklædning mv.). Andre anvendelsesområder omfatter husholdningsapparater (hvidevarer og brunvarer) eller udstyr til byggesektoren (døre, radiatorer, belysning osv.).
2. Samme vare
(15)
Undersøgelsen viste, at stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, som fremstilles og sælges af EU-erhvervsgrenen i Unionen, stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina, og stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, som importeres til Unionen fra Kina, samt stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, der fremstilles og sælges i referencelandet Canada, har de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og de samme grundlæggende endelige anvendelsesformål. Det konkluderes derfor foreløbigt, at disse varer er identiske i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.
(16)
En række interesserede parter påstod, at varerne fra Kina ikke kunne sammenlignes med de varer, der sælges af EU-erhvervsgrenen, fordi førstnævnte sælges på et anderledes marked og i et andet prissegment og til andre anvendelsesformål som f.eks. udendørs byggeri, hvorimod den overvejende del af EU-erhvervsgrenens varer er varer af høj kvalitet, der udelukkende anvendes i nichen for husholdningsapparater.
(17)
Undersøgelsen viste, at selv om EU-producenterne ganske rigtigt solgte en del af deres produktion til markedssegmenter som husholdningsapparater, blev de samme varer også solgt til industrien for byggematerialer, som angiveligt er det vigtigste markedssegment for den kinesiske eksport. Desuden blev det konstateret, at prisniveauet for disse sektorer i vidt omfang var sammenligneligt for samme varetype, der solgtes til forskellige brugere.
(18)
Det skal bemærkes, at da den pågældende vare i vidt omfang er standardiseret, har den i vidt omfang de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber som den samme vare uanset de endelige anvendelsesformål. Påstanden afvises derfor foreløbig.
3. Anmodninger om udelukkelse af varer
(19)
Der blev modtaget adskillige anmodninger om udelukkelse af visse varetyper fra brugere, kinesiske eksportører og EU-producenter. De varetyper, der iflg. anmodningerne skulle udelukkes, var f.eks. stål belagt med krom eller tin, stålplader malet med uorganisk zinksilikatmaling eller med andre materialer end organiske materialer.
(20)
Der er dog endnu ikke truffet konklusioner herom, da nogle af disse anmodninger ikke er tilstrækkeligt dokumenterede til at træffe en velbegrundet afgørelse. Det blev derfor besluttet at foretage en yderligere undersøgelse af disse påstande.
C. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
(21)
I medfør af grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import med oprindelse i Kina beregnes i overensstemmelse med stk. 1-6 i nævnte artikel for producenter, som opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:
-
Erhvervsmæssige beslutninger træffes på grundlag af markedsvilkårene og uden væsentlig statslig indgriben, og omkostningerne afspejler markedspriserne.
-
Virksomhederne skal have ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring, og som anvendes til alle formål.
-
Der må ikke være nogen væsentlige fordrejninger, som er overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
-
Der skal forefindes konkurs- og ejendomslove, der garanterer stabilitet og retssikkerhed.
-
Valutaomregninger skal finde sted til markedskurs.
(22)
Tre eksporterende producenter fra Kina anmodede, jf. betragtning 8, om markedsøkonomisk behandling og udfyldte rettidigt den pågældende ansøgningsformular; en af de eksporterende producenter trak efterfølgende sin anmodning tilbage.
(23)
Hvad angår de resterende to samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina, som havde anmodet om markedsøkonomisk behandling, blev det som følge af en dom afsagt af Domstolen den 2. februar 2012 (3) besluttet at undersøge anmodningerne fra både den eksporterende producent, der indgik i stikprøven (Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co. Ltd og dennes forretningsmæssigt forbundne virksomheder), og den eksporterende producent, der ikke indgik i stikprøven (Union Steel China og dennes forretningsmæssigt forbundne virksomhed). Kommissionen indhentede alle oplysninger, som den fandt nødvendige, og efterprøvede oplysningerne i ansøgningen om markedsøkonomisk behandling hos de pågældende virksomheder.
(24)
Det blev konkluderet, at ingen af de to samarbejdsvillige grupper af eksporterende producenter i Kina opfyldte kriterierne for markedsøkonomisk behandling, idet omkostningerne til det vigtigste råmateriale, varmvalsede coils af stål, er væsentligt fordrejede som følge af statslig indgriben på stålmarkedet i Kina og ikke afspejler markedsværdierne, som foreskrevet i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), første led.
(25)
Den kinesiske stats indgriben i stålsektoren er dokumenteret ved, at hovedparten af de største stålproducenter i Kina er statsejede, og den installerede kapacitet og produktion påvirkes af forskellige femårsindustriplaner, navnlig den nuværende 12. femårsplan (2011-2015) for jern- og stålsektoren.
(26)
Staten udøver desuden væsentlig kontrol over råvaremarkedet. Koks (som sammen med jernmalm er de vigtigste råvarer til produktion af stål) er underlagt mængderestriktioner for eksport og en eksportafgift på 40 %. Det kan således konkluderes, at det kinesiske stålmarked er fordrejet på grund af væsentlig statslig indgriben.
(27)
Denne fordrejning afspejles i den pris, som de undersøgte virksomheder skulle betale for varmvalsede coils af stål i UP. Det konstateredes, at disse priser var betydeligt lavere end de internationale priser. Det kan derfor konkluderes, at produktionen af stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, har fordel af unormale priser på varmvalsede coils af stål som følge af statslig indgriben, hvilket fordrejer priserne på stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, i Kina. Denne fordrejning udgør en væsentlig omkostningsfordel for de kinesiske eksporterende producenter, da omkostningerne til den vigtigste råvare, varmvalsede coils af stål, udgør ca. 80 % af produktionsomkostningerne. Det konkluderes derfor, at kriterium 1 ikke er opfyldt.
(28)
Udover den generelle situation, som er beskrevet ovenfor, opfyldte en eksporterende producent heller ikke kriterium 2 som følge af væsentlige mangler i regnskaberne hos tre af producentens forretningsmæssigt forbundne virksomheder i samme gruppe.
(29)
Kommissionen underrettede officielt de pågældende virksomheder i Kina, de kinesiske myndigheder og klageren om resultaterne af undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling. De fik endvidere lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt, hvis der var særlige grunde til, at de burde høres.
(30)
Der blev modtaget skriftlige bemærkninger fra klageren, en kinesisk eksporterende producent og de kinesiske myndigheder. Klageren var enig i resultaterne af undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling. Den kinesiske eksporterende producent satte hovedsagelig spørgsmålstegn ved, om de priser, som de undersøgte virksomheder skulle betale for varmvalsede coils af stål, var væsentligt lavere end de internationale priser, men fremlagde ingen oplysninger til støtte for påstanden. Oplysninger fra Eurostat, som bekræftes af andre tilgængelige statistikker (4), viser imidlertid klart, at disse priser var betydeligt lavere end internationale priser, når man sammenligner med priser i Europa, Nordamerika, Sydamerika og Japan, og påstanden afvises derfor.
(31)
De kinesiske myndigheder påstod, at tilstedeværelsen af en eventuel fordrejning i hele sektoren af prisen for råvaren, varmvalsede coils af stål, ikke automatisk udelukkede overholdelse af kriterium 1, som foreskriver en afgørelse på virksomhedsniveau. Som det fremgår af betragtning 27, afspejles fordrejningen i prisen på den vigtigste råvare i den pris, som de undersøgte virksomheder betaler. For det første blev denne kendsgerning ikke anfægtet af parterne, og for det andet blev undersøgelsen i forbindelse med markedsøkonomisk behandling foretaget på virksomhedsniveau, og konklusionerne er ikke begrænset til generelle horisontale anliggender. Påstanden blev derfor afvist.
(32)
De kinesiske myndigheder påstod derudover, at femårsplanerne er ikke bindende retningslinjer uden retskraft i Kina. Uanset disse planers egentlige retlige status, kan det, jf. betragtning 25, ikke benægtes, at de kinesiske myndigheders indgriben gennem disse planer har en væsentlig indvirkning på den installerede stålkapacitet og stålproduktion. Påstanden blev derfor afvist.
(33)
Det blev også påstået, at Kommissionens behandling af anmodningerne om markedsøkonomisk behandling ikke var i overensstemmelse med domstolens dom af 2. februar 2012 (5) ("Brosmann-dommen") og af 19. juli 2012 (6) ("Zhejiang Xinan Chemical-dommen"). Hvad angår denne påstand, skal det bemærkes, at proceduren blev gennemført i overensstemmelse med Brosmann-dommen, således som de kinesiske myndigheder også selv anerkendte det i deres bemærkninger. Zhejiang-dommen behandlede desuden statens indgriben i virksomhedernes beslutninger. Den vigtigste begrundelse for ikke at indrømme markedsøkonomisk behandling i denne sag var dog, at prisen for den vigtigste råvare ikke afspejler markedsværdierne. Påstanden blev derfor foreløbig afvist.
(34)
Det blev desuden påstået, at da den sideløbende antisubsidieundersøgelse vedrørende den pågældende vare også behandlede spørgsmålet om fordrejninger af råvarer, bør Kommissionen tage hensyn til oplysninger indhentet om dette spørgsmål i nævnte sideløbende undersøgelse. Det skal i forbindelse med denne påstand bemærkes, at det i den nuværende antidumpingprocedure i forbindelse med undersøgelsen angående markedsøkonomisk behandling blev undersøgt, om omkostningerne til den vigtigste råvare afspejler markedsværdierne. Konklusionen om, at produktionen af stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, i Kina har fordel af unormal prisfastsætning på varmvalsede coils af stål, jf. betragtning 27, er derfor ganske begrundet i den henseende og foregriber på ingen måde de eventuelle konklusioner i antisubsidieundersøgelsen eller omvendt. De konklusioner, der måtte træffes i antisubsidieundersøgelserne, har ingen sammenhæng med undersøgelsen forud for markedsøkonomisk behandling. Påstanden blev derfor foreløbig afvist.
(35)
De kinesiske myndigheder påstod endvidere, at Kommissionen ikke fremlagde konklusionerne om markedsøkonomisk behandling for dem. Dette er dog ikke korrekt, da Kommissionens tjenestegrene ved en verbalnote den 12. juli 2012 forelagde dokumentet med fremlæggelsen af resultaterne vedrørende markedsøkonomisk behandling for den kinesiske mission.
(36)
Endelig blev det også påstået, at Kommissionen anvender data fra producenten i referencelandet, som ikke er blevet verificeret, med henblik på at indføre en midlertidig told. Dette er dog ikke korrekt, idet Kommissionen anvendte data, som den analyserede og fandt pålidelige, hvilket klart fremgår af betragtning 48. Kommissionen måtte anmode producenten i referencelandet Canada om samarbejde, idet producenten i referencelandet Korea ophørte med at samarbejde lige inden det planlagte og aftalte kontrolbesøg, jf. betragtning 45. Kontrolbesøget hos producenten vil derfor finde sted efter den midlertidige fase af undersøgelsen. Det blev også påstået, at producenten i referencelandet Korea ophørte med at samarbejde på grund af beslutningen om markedsøkonomisk behandling. Dette er dog ikke tilfældet, da virksomheden ophørte med at samarbejde den 3. juli og konklusionerne om markedsøkonomisk behandling først blev offentliggjort den 12. juli 2012.
(37)
Ingen af de fremsatte påstande kunne ændre konklusionerne i forbindelse med beslutningen om markedsøkonomisk behandling.
(38)
På baggrund af ovenstående kunne ingen af de to grupper samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina, der havde anmodet om markedsøkonomisk behandling, dokumentere, at de opfyldte alle kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
2. Individuel behandling
(39)
Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), kan der fastsættes en landsdækkende told for lande, der er omfattet af den pågældende artikel, undtagen i tilfælde hvor virksomhederne kan bevise, at de opfylder alle kriterier i grundforordningens artikel 9, stk. 5. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
-
Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede selskaber eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste.
-
Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit.
-
Størstedelen af aktierne tilhører private. Statslige embedsmænd i bestyrelsen eller i ledende stillinger skal være i mindretal, eller det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkeligt uafhængig af statslig indgriben.
-
Valutaomregninger foretages til markedskursen.
-
Statens indgriben er ikke af sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(40)
Den eksporterende producent, som indgik i stikprøven og anmodede om markedsøkonomisk behandling, anmodede også om individuel behandling, hvis virksomheden ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling. Den anden eksporterende producent, som indgik i stikprøven, anmodede kun om individuel behandling. På grundlag af de tilgængelige oplysninger blev det foreløbigt fastslået, at disse to eksporterende producenter i Kina opfyldte alle kriterierne for individuel behandling.
3. Individuel undersøgelse
(41)
Seks samarbejdsvillige eksporterende producenter indgav anmodninger om individuel undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3, hvoraf kun én anmodede om markedsøkonomisk behandling. Det blev foreløbig besluttet at gennemføre en individuel undersøgelse for den eksporterende producent, som havde anmodet om markedsøkonomisk behandling, nemlig Union Steel China, da det ikke var urimelig byrdefuldt, idet denne eksporterende producent allerede var blevet undersøgt i forbindelse med dennes anmodning om markedsøkonomisk behandling.
(42)
Denne eksporterende producent anmodede om markedsøkonomisk behandling og også om individuel behandling, hvis virksomheden ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling. Efter gennemgangen af denne anmodning blev det foreløbig besluttet at indrømme Union Steel China individuel behandling, da virksomheden opfyldte kriterierne for individuel behandling.
4. Normal værdi
4.1. Valg af referenceland
(43)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for eksporterende producenter, der ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af hjemmemarkedspriserne eller en beregnet normal værdi i et referenceland.
(44)
I indledningsmeddelelsen tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte at anvende enten Canada eller Sydafrika som egnet referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi, og den opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil.
(45)
Kommissionen undersøgte, om det var hensigtsmæssigt at anvende andre lande som referenceland, og der blev sendt spørgeskemaer til producenter af stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, i Canada og Sydafrika og desuden i Brasilien og Sydkorea. Kun to producenter af stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, én i Canada og én i Sydkorea, besvarede spørgeskemaet. Begge lande var tilsyneladende åbne markeder uden importtold og med betydelig import fra adskillige tredjelande. Der var desuden mindst fire andre hjemlige producenter af den pågældende vare i Sydkorea, hvilket giver et godt konkurrenceniveau på hjemmemarkedet. På et sent tidspunkt i undersøgelsen, nemlig den 3. juli 2012 og lige inden Kommissionens kontrolbesøg, ophørte den sydkoreanske producent uden yderligere forklaring med at samarbejde.
(46)
På denne baggrund blev Canada valgt som referenceland. Der er mindst fire andre hjemlige producenter af den pågældende vare i Canada, hvilket giver et godt konkurrenceniveau på hjemmemarkedet. Undersøgelsen påviste ingen grund til at konkludere, at Canada ikke er et egnet land med henblik på fastsættelsen af den normale værdi.
(47)
En række interesserede parter påstod, at omkostningsstrukturen hos en canadisk producent ikke kan sammenlignes med omkostningsstrukturen hos en eksporterende producent i Kina. Der blev dog ikke konstateret væsentlige forskellige i omkostningsstrukturen, hvorfor påstanden blev afvist.
(48)
Oplysningerne i den samarbejdsvillige canadiske producents besvarelse blev analyseret og fundet pålidelige med hensyn til beregning af den normale værdi.
(49)
Kommissionen konkluderede derfor foreløbigt, at Canada er et hensigtsmæssigt og egnet referenceland i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
4.2. Fastsættelse af den normale værdi
(50)
Da den virksomhed, der blev udtaget til at indgå i stikprøven, og den virksomhed, hvis anmodning om en individuel undersøgelse blev godtaget, ikke kunne godtgøre, at de opfylder kriterierne for markedsøkonomisk behandling, og da den anden virksomhed, som blev udtaget til at indgå i stikprøven, ikke anmodede om markedsøkonomisk behandling, blev den normale værdi for alle kinesiske eksporterende producenter fastsat på grundlag af oplysningerne fra producenten i referencelandet.
(51)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om salget af samme vare til uafhængige kunder i Canada var repræsentativt. Det blev konkluderet, at den samarbejdsvillige canadiske producents salg af samme vare blev solgt i repræsentative mængder på det canadiske hjemmemarked i forhold til den pågældende vare, der blev eksporteret til Unionen af de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, og af den eksporterende producent, hvis anmodning om en individuel undersøgelse blev godtaget.
(52)
Kommissionen undersøgte dernæst, om dette salg kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af det fortjenstgivende salg til uafhængige kunder. Salgstransaktionerne blev anset for at være fortjenstgivende, når enhedsprisen svarede til eller lå over produktionsomkostningerne. Den canadiske producents produktionsomkostninger for UP blev derfor fastlagt.
(53)
For de varetyper, hvor over 80 % af salgsmængden på hjemmemarkedet af den pågældende varetype lå over produktionsomkostningerne, og den vejede gennemsnitlige salgspris på denne type var lig med eller lå over enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi efter varetype beregnet som et vejet gennemsnit af de faktiske hjemmemarkedspriser for alt salg af den pågældende type, uanset om salget var fortjenstgivende eller ej.
(54)
I de tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og hvor den vejede gennemsnitspris for denne varetype lå under enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, der blev beregnet som et vejet gennemsnit af kun de fortjenstgivende hjemmemarkedssalg for denne varetype i UP.
(55)
Hvad angår de varetyper, der ikke var fortjenstgivende, blev den normale værdi beregnet ved hjælp af den canadiske producents produktionsomkostninger plus SA&G og fortjenstmargenen for de varetyper, der er fortjenstgivende.
4.3. Eksportpriser for eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling
(56)
For alle de samarbejdsvillige eksporterende producenter, som blev indrømmet individuel behandling, og hvis eksportsalg til Unionen gik direkte til uafhængige kunder, blev eksportpriserne således fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
4.4. Sammenligning
(57)
Den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på grundlag af priserne ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget passende justeringer vedrørende transport-, forsikrings- og håndteringsomkostninger og dermed forbundne omkostninger, emballerings- og kreditomkostninger, bankgebyrer og provisioner i alle tilfælde, hvor dette blev anset for at være berettiget, korrekt og kunne dokumenteres med efterprøvede oplysninger.
5. Dumpingmargener
(58)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenerne for samarbejdsvillige eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling, fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi for referencelandet og det vejede gennemsnit af hver enkelt virksomheds eksportpris for den pågældende vare udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet.
(59)
Der blev beregnet et vejet gennemsnit af dumpingmargenerne for de eksporterende producenter i stikprøven for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven. På det grundlag blev den midlertidige dumpingmargen for de eksporterende producenter uden for stikprøven, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsat til 61,1 %.
(60)
For at beregne den landsdækkende dumpingmargen for ikke samarbejdsvillige eller ukendte eksporterende producenter i Kina blev graden af samarbejdsvilje først beregnet på grundlag af en sammenligning af den eksportmængde til Unionen, som den samarbejdsvillige eksporterende producent havde oplyst, og Eurostats tilsvarende statistikker.
(61)
Da samarbejdsgraden i Kina var på ca. 70 %, blev den landsdækkende dumpingmargen for alle andre eksportører i Kina beregnet på grundlag af den højeste dumpingmargen, der var fastlagt for de eksporterende producenters repræsentative varetyper. På dette grundlag blev det landsdækkende dumpingniveau foreløbigt fastsat til 77,9 % af cif-prisen, Unionens grænse, ufoldet.
(62)
På det grundlag blev de midlertidige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsat til følgende:
Virksomhed
Midlertidig dumpingmargen
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd., Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd., Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd., Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd. og Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
67,4 %
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd og Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.
54,6 %
Union Steel China og Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd.
59,2 %
Vejet gennemsnit for stikprøven
61,1 %
Landsdækkende dumpingmargen
77,9 %
D. SKADE
1. EU-produktion og EU-erhvervsgren
(63)
Alle tilgængelige oplysninger om EU-producenterne, herunder oplysninger anført i klagen og oplysninger indhentet fra EU-producenterne før og efter undersøgelsens indledning, og de kontrollerede spørgeskemabesvarelser indsendt af EU-producenterne i stikprøven blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion for den betragtede periode.
(64)
I undersøgelsesperioden blev der fremstillet stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, af 22 producenter i Unionen. På det grundlag, som er omtalt i foregående betragtning, blev den samlede EU-produktion anslået til ca. 3 645 298 ton i UP. De EU-producenter, der tegnede sig for den samlede EU-produktion, udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, og betegnes herefter "EU-erhvervsgrenen".
2. Fastlæggelse af det relevante EU-marked
(65)
I forbindelse med undersøgelsen blev det konkluderet, at en væsentlig del af produktionen hos EU-producenterne i stikprøven var beregnet til bunden anvendelse, dvs. ofte ganske enkelt overført (uden faktura) og/eller leveret til overførselspriser inden for samme virksomhed eller gruppe af virksomheder med henblik på yderligere forarbejdning i efterfølgende produktionsled.
(66)
For at afgøre, om EU-erhvervsgrenen led skade, og fastlægge forbruget og de forskellige økonomiske indikatorer for EU-erhvervsgrenens situation, blev det undersøgt, hvorvidt og i hvilket omfang der i analysen skulle tages hensyn til den efterfølgende anvendelse af EU-erhvervsgrenens produktion af samme vare.
(67)
For at få et så fuldstændigt billede af EU-erhvervsgrenens situation som muligt blev der indhentet og analyseret oplysninger om alle aktiviteter i forbindelse med stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, og det blev fastslået, om produktionen var bestemt til bunden anvendelse eller det frie marked.
(68)
For følgende økonomiske indikatorer for EU-erhvervsgrenen fandtes det, at en anvendelig analyse og evaluering måtte koncentreres om situationen på det frie marked: salgsmængder og -priser på EU-markedet, markedsandel, vækst, eksportmængde og -priser, og derfor blev skadesindikatorerne korrigeret for EU-erhvervsgrenens kendte bundne anvendelse og salg, og den bundne anvendelse og salget blev analyseret separat.
(69)
For så vidt angår andre økonomiske indikatorer fremgik det imidlertid af undersøgelsen, at disse kun med rimelighed kunne undersøges med henvisning til den samlede aktivitet. Produktionen (til såvel det bundne som det frie marked), kapaciteten, kapacitetsudnyttelsen, investeringerne, lagrene, beskæftigelsen, produktiviteten, lønningerne samt evnen til at tilvejebringe kapital afhænger af den samlede aktivitet, uanset om produktionen er bundet eller sælges på det frie marked.
3. EU-forbruget
(70)
EU-erhvervsgrenen sælger samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder og sælger/overfører den til forretningsmæssigt forbundne virksomheder med henblik på yderligere forarbejdning i efterfølgende produktionsled, f.eks. stålservicecentre.
(71)
Ved beregningen af det åbenbare EU-forbrug af stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, tilføjede Kommissionen den samlede mængde af stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, der blev importeret til Unionen i henhold til Eurostats statistikker, og salgsmængden og den bundne anvendelse af samme vare i Unionen produceret af EU-erhvervsgrenen, jf. oplysningerne i klagen, som blev verificeret under kontrolbesøg hos de EU-producenter, der indgik i stikprøven.
(72)
Hvad angår Eurostats importtal, skal det bemærkes, at beskrivelsen af de relevante KN-koder (se betragtning 13) ikke er begrænset til beskrivelsen af den undersøgte vare, og Eurostats importtal under disse koder kan således omfatte andre varer. Da der imidlertid ikke foreligger oplysninger om, hvorvidt disse mængder var påvirket af anden import, eller beviser for, at disse mængder var af væsentlig størrelse, blev det midlertidigt besluttet at anvende samtlige data vedrørende importen under de relevante KN-koder, som anført i Eurostats statistikker.
(73)
På dette grundlag udviklede det samlede EU-forbrug sig således:
2008
2009
2010
UP
Forbrug (tons)
5 691 713
4 327 650
4 917 068
5 177 970
Indeks (2008 = 100)
100
76
86
91
(74)
Det samlede forbrug på EU-markedet svandt med 9 % i den betragtede periode. Mellem 2008 og 2009 var der et fald på ca. 24 %, som svarede til de globale negative virkninger af den økonomiske krise i især byggeindustrien. Herefter begyndte forbruget igen at stige med i alt 20 % fra 2009 til UP, men det lå stadig under det oprindelige niveau fra 2008.
4. Import fra det pågældende land og markedsandel
(75)
Importen til Unionen fra Kina udviklede sig som følger i den betragtede periode:
2008
2009
2010
UP
Importmængde fra Kina (ton)
472 988
150 497
464 582
702 452
Indeks (2008 = 100)
100
32
98
149
Markedsandel
8,3 %
3,5 %
9,4 %
13,6 %
Indeks (2008 = 100)
100
42
114
163
Kilde: Eurostat
(76)
Uanset udviklingen i forbruget, steg importmængden fra Kina også markant, dvs. med 49 % i den betragtede periode. Som følge af de negative virkninger af den økonomiske krise faldt mængden af import fra Kina også markant i 2009. Importen fra Kina begyndte at stige med så markant hastighed, at stigningen var 2009 til UP var så imponerende som 367 %.
(77)
Ligeledes steg den kinesiske imports markedsandel med 63 % i løbet af den betragtede periode. Selv om den faldt med over halvdelen fra 2008 til 2009, viste den en imponerende stigende tendens fra 2009 til UP og steg med 290 %.
4.1. Importpriser og prisunderbud
Import fra Kina
2008
2009
2010
UP
Gennemsnitlig pris (EUR/ton)
875
728
768
801
Indeks (2008 = 100)
100
83
88
91
Kilde: Eurostat
(78)
Den gennemsnitlige importpris fra Kina faldt med 9 % i den betragtede periode. Mellem 2008 og 2009 faldt den markant med 17 %, hvorefter den steg med fem procentpoint mellem 2009 og 2010 og med yderligere tre procentpoint i UP.
(79)
Prisen for import fra Kina lå konstant under EU-erhvervsgrenens salgspriser i hele den betragtede periode. I 2009 i krisens værste tid kunne selv et prisunderbud på 17 %, jf. tabellen ovenfor, ikke hjælpe den kinesiske import til at bevare markedsandelen i en situation med et pludseligt fald i forbruget og en væsentlig nedgang i markedet, men vedvarende underbud i de efterfølgende år forklarer den markante imponerende stigning i markedsandelen for importen fra Kina mellem 2009 og UP.
(80)
For at fastslå prisunderbuddet i UP blev de vejede gennemsnitlige priser for hver varetype, som EU-producenterne i stikprøven solgte til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser pr. varetype for import fra de samarbejdsvillige kinesiske producenter ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet som fastsat på cif-basis med passende justeringer for omkostninger efter importen.
(81)
Prissammenligningen blev foretaget for den enkelte transaktion i samme handelsled, efter passende justering og med fradrag af eventuelle nedslag og rabatter. Resultatet af sammenligningen viste vejede gennemsnitlige underbudsmargener for de kinesiske eksporterende producenter på op til 25,9 % udtrykt som en procentdel af omsætningen i UP for EU-producenterne i stikprøven.
5. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
5.1. Indledende bemærkninger
(82)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
(83)
Der blev, jf. betragtning 5, anvendt stikprøveudtagning i undersøgelsen af den eventuelle skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen.
(84)
De data, der blev indsendt af og kontrolleret hos de seks EU-producenter i stikprøven, blev anvendt til at opstille mikroøkonomiske indikatorer, som f.eks. enhedspris, enhedsomkostninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast, evne til at rejse kapital og lagerbeholdninger.
(85)
Oplysningerne fra klageren vedrørende samtlige producenter af stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, i Unionen blev krydstjekket med andre tilgængelige kilder og de efterprøvede data fra EU-producenterne i stikprøven og anvendt til at opstille makroøkonomiske indikatorer som f.eks. EU-erhvervsgrenens produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, beskæftigelse og produktivitet.
5.2. Oplysninger vedrørende EU-erhvervsgrenen som helhed
5.2.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(86)
Alle tilgængelige oplysninger om EU-erhvervsgrenen, herunder oplysninger anført i klagen og oplysninger indhentet fra EU-producenterne før og efter undersøgelsens indledning, og de kontrollerede spørgeskemabesvarelser indsendt af EU-producenterne i stikprøven blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion for den betragtede periode.
2008
2009
2010
UP
Produktionsmængde (ton)
4 218 924
3 242 741
3 709 441
3 645 298
Indeks (2008 = 100)
100
77
88
86
Produktionskapacitet (ton)
5 649 268
5 754 711
5 450 138
5 431 288
Indeks (2008 = 100)
100
102
96
96
Kapacitetsudnyttelse
75 %
56 %
68 %
67 %
Indeks (2008 = 100)
100
75
91
90
Kilde: Klagen og spørgeskemabesvarelser
(87)
Ovenstående tabel viser, at produktionen faldt med 14 % i den betragtede periode. I tråd med et fald i efterspørgslen faldt produktionen markant i 2009, hvorefter den delvist genrejste sig i 2010, inden den faldt en anelse igen i UP til trods for en stigning i forbruget.
(88)
Produktionskapaciteten faldt med 4 % i den betragtede periode. Kapacitetsudnyttelsen fulgte produktionens tendens og faldt med 10 % i den betragtede periode.
5.2.2. Salgsmængde, markedsandel og vækst
2008
2009
2010
UP
Salgsmængde (ton)
3 355 766
2 707 611
3 003 917
2 936 255
Indeks (2008 = 100)
100
81
90
87
Markedsandel (ton)
59,0 %
62,6 %
61,1 %
56,7 %
Indeks (2008 = 100)
100
106
104
96
Kilde: Klagen og spørgeskemabesvarelser
(89)
I 2009 faldt EU-erhvervsgrenens salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder markant med 19 %. I 2010 steg salgsmængden med ni procentpoint, men faldt derefter med tre procentpoint i UP.
(90)
EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 4 % i den betragtede periode. Efter en stigning i markedsandelen i 2009 faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel i 2010 og UP med det resultat, at den var 6 % mindre i UP end i 2009; dette skete på baggrund af en stigning på over 20 % i forbruget i samme periode. EU-erhvervsgrenen var således ikke i stand til at udnytte det stigende forbrug til at øge salgsmængden og genvinde en del af de markedsandele, den tidligere havde tabt.
(91)
Mens EU-forbruget faldt med 9 % i den betragtede periode, og EU-erhvervsgrenens salgsmængde til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder faldt med 13 %, faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel med 2,3 procentpoint fra 59 % i 2008 til 56,7 % i UP.
5.2.3. Beskæftigelse og produktivitet
2008
2009
2010
UP
Beskæftigelse (i FTÆ)
6 790
5 953
5 723
5 428
Indeks (2008 = 100)
100
88
84
80
Produktivitet (ton pr. FTÆ)
621
545
648
672
Indeks (2008 = 100)
100
88
104
108
Kilde: Klagen, spørgeskemabesvarelser og Eurofer
(92)
Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen fulgte en gradvis faldende tendens. Det samlede antal medarbejdere målt i fuldtidsækvivalenter (FTÆ) i erhvervsgrenen faldt derfor med 20 % i den betragtede periode og nåede sit laveste i UP. Produktiviteten steg dog med 8 % i den betragtede periode, hvilket viser, at erhvervsgrenen også søgte at rationalisere produktionsomkostningerne.
5.3. Oplysninger vedrørende EU-producenterne i stikprøven
5.3.1. Gennemsnitlige enhedssalgspriser i Unionen og produktionsomkostninger
(93)
De gennemsnitlige salgspriser hos EU-producenterne i stikprøven ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen faldt med 3 % i den betragtede periode. I tråd med et stigende forbrug og stigende salgsmængder steg priserne i perioden fra 2009 til UP med 23 %, men nåede dog ikke niveauet fra 2008.
(94)
Samtidig steg de gennemsnitlige omkostninger til produktion og salg af samme vare med 6 % i den betragtede periode som følge af stigende enhedsproduktionsomkostninger, idet SA&G-omkostningerne pr. enhed faldt med 34 %.
(95)
Efter et fald i enhedsprisen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på 21 % i 2009 og deraf følgende tab begyndte enhedsprisen at stige igen. I 2010 og UP oplevede EU-erhvervsgrenen igen en stigning i omkostningerne og kunne kun i begrænset omfang øge priserne for at dække dem, kun akkurat nok til at holde rentabiliteten på samme niveau for 2010 og UP. Dette resulterede dog i et yderligere tab af markedsandele, idet de kinesiske importpriser konstant lå under EU-erhvervsgrenens priser.
2008
2009
2010
UP
Enhedspris i EU ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (EUR pr. ton)
1 023
805
911
994
Indeks (2008 = 100)
100
79
89
97
Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/ton)
925
884
893
978
Indeks (2008 = 100)
100
95
97
106
Kilde: Efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra producenter i stikprøven
5.3.2. Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evnen til at tilvejebringe kapital
2008
2009
2010
UP
Rentabilitet ved salg i EU til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætning i forbindelse med salget)
6,7 %
-9,3 %
2,8 %
2,6 %
Indeks (2008 = 100)
100
- 138
41
39
Likviditet (EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Indeks (2008 = 100)
100
64
46
62
Investeringer (EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Indeks (2008 = 100)
100
8
22
27
Investeringsafkast
13,8 %
-13,9 %
5,9 %
6 %
Indeks (2008 = 100)
100
- 101
43
44
Kilde: Efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra producenter i stikprøven
(96)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet blev beregnet som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. I 2009, hvor der var økonomisk krise, faldt EU-erhvervsgrenens rentabilitet dramatisk og resulterede i et tab på 13,9 %. Fra 2010 begyndte rentabiliteten igen at stige, men de stigende produktionsomkostninger forhindrede EU-producenterne i at opnå det niveau, der blev betragtet som sundt og bæredygtigt for erhvervsgrenen (6,7 % - jf. betragtning 156). Rentabiliteten faldt i hele den betragtede periode med 61 %.
(97)
Tendensen for likviditeten fulgte i vidt omfang den negative tendens i rentabiliteten. Tendensen nåede sit laveste niveau i 2010. Investeringsafkastet faldt ligeledes med 56 % fra 13,8 % i 2008 til 6 % i UP.
(98)
Udviklingen i rentabiliteten, likviditeten og investeringsafkastet i den betragtede periode begrænsede EU-erhvervsgrenens evne til at investere i sine aktiviteter og underminerede dens udvikling. EU-erhvervsgrenen formåede at foretage omfattende investeringer i begyndelsen af den betragtede periode, men derefter faldt investeringerne markant i 2009 og faldt i alt med 73 % i den betragtede periode.
(99)
EU-erhvervsgrenens økonomiske resultater blev som omtalt ovenfor forringet, men det fremgik ikke, at dens evne til at rejse kapital blev påvirket i alvorlig grad i den betragtede periode.
5.3.3. Lagerbeholdninger
2008
2009
2010
UP
Slutlagre (ton)
116 852
97 533
124 848
130 593
Indeks (2008 = 100)
100
83
107
112
Kilde: Efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra producenter i stikprøven
(100)
For de seks EU-producenter i stikprøven udgjorde lagerbeholdningerne ca. 8 % af produktionsmængden i UP. Slutlagrene steg med 12 % i den betragtede periode. Det skal dog bemærkes, at lagerbeholdningerne ikke er en afgørende indikator for erhvervsgrenen, idet produktionen hovedsagelig finder sted efter ordre, og den største stigning i lagerbeholdningerne fandt sted fra 2009 til UP og faldt sammen med stigningen i dumpingimport fra Kina.
5.3.4. Arbejdskraftomkostninger
Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. medarbejder (i EUR, EU-producenter i stikprøven)
60 959
57 892
58 637
62 347
Indeks (2008 = 100)
100
95
96
102
(101)
De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger hos EU-producenterne i stikprøven steg med kun 2 % i den betragtede periode, hvilket er lavere end inflationen. Undersøgelsen viste, at producenterne i stikprøven foretog omfattende besparelser navnlig i de generelle og administrative omkostninger og fokuserede på effektiviteten.
5.3.5. Bunden anvendelse og bundet salg
(102)
Der er, jf. betragtning 65, et omfattende marked for stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, i Unionen, som består af EU-erhvervsgrenens anvendelse af stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, i efterfølgende produktionsled. Med henblik på at analysere dette marked blev der taget højde for mængden af bunden anvendelse og salg til forretningsmæssigt forbundne parter (det bundne salg) fra EU-producenterne i stikprøven og de øvrige EU-producenter.
(103)
Det blev konstateret, at den bundne anvendelse og det bundne salg var beregnet til yderligere forarbejdning hos virksomhederne selv eller deres forretningsmæssigt forbundne virksomheder inden for de grupper af EU-producenter i stikprøven, der hovedsagelig beskæftiger sig med byggematerialer, altså slutbrugere af stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale.
(104)
Ud fra ovenstående blev det slået fast, at EU-producenternes bundne anvendelse og bundne salg udgjorde 27 % af den samlede produktionsmængde i UP. I den betragtede periode faldt den bundne anvendelse og de tilknyttede salgsmængder til forretningsmæssigt forbundne parter med 19 %, og markedsandelen faldt med 11 %.
2008
2009
2010
UP
Bunden anvendelse og bundet salg (ton)
1 225 686
935 374
994 933
993 701
Indeks (2008 = 100)
100
76
81
81
Markedsandel
22 %
22 %
20 %
19 %
Indeks (2008 = 100)
100
100
94
89
Kilde: Klagen og efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra producenter i stikprøven
(105)
Værdien af den bundne anvendelse og det bundne salg blev analyseret på grundlag af spørgeskemabesvarelserne fra producenterne i stikprøven, som blev efterprøvet under kontrolbesøgene. Undersøgelsen viste, at der ikke var nogen væsentlig forskel mellem den bundne anvendelse og det bundne salg, når man ser på varens endelige anvendelsesformål. Der blev angivet bunden anvendelse i virksomheder, hvor produktionen i de efterfølgende led fandt sted i samme juridiske enhed, hvorimod det bundne salg foregik med faktura til andre juridiske enheder. Prisfastsættelsen for både bunden anvendelse og bundet salg til forretningsmæssigt forbundne parter var meget ens, dvs., at der blev opkrævet en rimelig pris ("kostpris plus avance-metoden" eller "cost plus") ved salg til både forretningsmæssigt forbundne virksomheder og interne produktionsenheder i efterfølgende led hos virksomhederne i stikprøven.
(106)
Den gennemsnitlige værdi pr. ton steg således med 1 % i den betragtede periode og var 2 % lavere end salgsprisen ved salg fra EU-producenterne i stikprøven til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i UP.
2008
2009
2010
UP
Bunden anvendelse og bundet salg (EUR/ton)
967
787
910
975
Indeks (2008 = 100)
100
81
94
101
Kilde: Efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra producenter i stikprøven
(107)
I betragtning af, at hovedparten af det bundne salg og den bundne anvendelse var beregnet på produktion af byggematerialer i efterfølgende led hos EU-producenterne, var dette salg og denne anvendelse også indirekte udsat for konkurrence fra andre markedsaktører, herunder dumpingimporten fra Kina. Den interne efterspørgsel efter produktion i efterfølgende led afhænger tilsyneladende af muligheden for at sælge disse produkter på det frie marked, som ikke er påvirket af dumpingimport. Det kan således konkluderes, at de faldende mængder og markedsandele i den betragtede periode skyldtes konkurrencen fra den kinesiske dumpingimport.
5.3.6. Virkninger af tidligere dumping eller subsidiering
(108)
Da der er tale om den første antidumpingprocedure vedrørende den pågældende vare, foreligger der ingen oplysninger med henblik på at evaluere de mulige virkninger af tidligere dumping eller subsidiering.
6. Den faktiske dumpingmargens størrelse
(109)
De fastslåede margener, jf. ovenfor i afsnittet om dumping, ligger alle væsentligt over bagatelgrænsen. I betragtning af omfanget af og priserne på dumpingimporten fra Kina kan virkningerne af den faktiske dumpingmargen på EU-markedet desuden ikke anses for at være ubetydelige.
7. Konklusion om skade
(110)
Undersøgelsen viste, at samtlige skadesindikatorer vedrørende EU-erhvervsgrenens økonomiske situation forværredes eller slet ikke udviklede sig i tråd med forbruget i den betragtede periode.
(111)
I løbet af den betragtede periode steg mængden af importerede varer fra Kina støt og i markant omfang i en situation med faldende forbrug. Samtidig faldt EU-erhvervsgrenens samlede salgsmængde med 13 %, og markedsandelen faldt fra 59 % i 2008 til 56,7 % i UP. Selv om forbruget igen steg med 20 % fra 2009 til UP efter det år, hvor den økonomiske krise påvirkede efterspørgslen, var EU-erhvervsgrenens markedsandel faldende. EU-erhvervsgrenen var ikke i stand til at genvinde de tabte markedsandele i lyset af den markante stigning i dumpingimporten fra Kina til EU-markedet. Lavprisdumpingimporten steg i den betragtede periode og underbød konstant EU-erhvervsgrenens priser.
(112)
Desuden blev skadesindikatorerne vedrørende EU-erhvervsgrenens finansielle resultater, f.eks. likviditet og rentabilitet, alvorligt påvirket. Det betyder, at EU-erhvervsgrenens evne til at rejse kapital og foretage investeringer også blev undermineret.
(113)
I lyset af ovenstående blev det konkluderet, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(114)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, undersøgtes det, om dumpingimporten med oprindelse i Kina havde forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
2. Dumpingimportens virkninger
(115)
Undersøgelsen viste, at EU-forbruget faldt med 9 % i den betragtede periode, mens mængden af dumpingimport fra Kina steg markant, dvs. med ca. 49 %, og markedsandelen for denne import steg også med 63 % fra 8,3 % i 2008 til 13,6 % i UP. Samtidig faldt EU-erhvervsgrenens salgsmængde til ikke forretningsmæssigt forbundne parter med 13 %, og markedsandelen for dette salg faldt med 4 % fra 59 % i 2008 til 56,7 % i UP.
(116)
Mens importen fra Kina også blev påvirket af den økonomiske krise og faldt med 68 % fra 2008 til 2009, steg den dog igen fra 2009 til UP i et meget hurtigt tempo med over 367 % ved udgangen af UP, selv om EU-forbruget kun steg med 20 % i denne periode. Ved at sætte enhedsprisen ned med 9 % i forhold til 2008 og ved at underbyde EU-erhvervsgrenen med 25,9 % i UP steg markedsandelen for den kinesiske import fra 2008 til UP med 63 % og nåede op på 13,6 %.
(117)
Samtidig faldt EU-producenternes salgsmængder til ikke forretningsmæssigt forbundne parter i alt med 13 % fra 2008 til UP. På det tidspunkt, hvor der var genrejsning på markedet fra 2009 til UP, var EU-erhvervsgrenen kun i stand til at øge sine salgsmængder til ikke forretningsmæssigt forbundne parter med 8 %, men tabte samtidig markedsandele med 9 % og havde derfor kun i begrænset omfang fordel af det øgede forbrug. Det var nemlig den kinesiske import, der havde størst fordel af det stigende forbrug og lagde stor afstand til de øvrige markedsaktører.
(118)
De gennemsnitlige importpriser fra Kina faldt med 9 % i den betragtede periode. Selv om priserne var stigende efter det markante fald i 2009, lå de dog konstant under EU-erhvervsgrenens priser fra 2009 til UP. Enhedsprisen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen faldt med kun 3 % og udviste en vis modstandskraft over for pristrykket fra den kinesiske import. Disse priser blev tydeligvis båret oppe på bekostning af mindre salgsmængder og faldende rentabilitet på dette salg, idet det faldt med 61 % fra 6,7 % i 2008 til 2,6 % i UP, idet produktionsomkostningerne var stigende.
(119)
Ud fra ovenstående blev det konkluderet, at stigningen i dumpingimport fra Kina til priser, der konstant underbød EU-erhvervsgrenens priser, havde en afgørende indvirkning på den væsentlige skade, som blev forvoldt EU-erhvervsgrenen, hvilket har afholdt EU-erhvervsgrenen fra fuldt ud at få fordel af stigningen i EU-forbruget.
3. Andre faktorers indvirkning
3.1. Import fra tredjelande
Land
2008
2009
2010
UP
Sydkorea
Mængde (ton)
228 123
226 568
173 935
237 164
Indeks (2008 = 100)
100
99
76
104
Markedsandel (%)
4 %
5,2 %
3,5 %
4,6 %
Indeks (2008 = 100)
100
131
88
114
Gnms. pris
901
727
846
903
Indeks (2008 = 100)
100
81
94
100
Indien
Mængde (ton)
159 999
149 138
155 384
141 391
Indeks (2008 = 100)
100
93
97
88
Markedsandel (%)
2,8 %
3,4 %
3,2 %
2,7 %
Indeks (2008 = 100)
100
123
112
97
Gnms. pris
932
667
773
824
Indeks (2008 = 100)
100
72
83
88
Andre lande
Mængde (ton)
249 151
158 461
124 319
167 007
Indeks (2008 = 100)
100
64
50
67
Markedsandel (%)
4,4 %
3,7 %
2,5 %
3,2 %
Indeks (2008 = 100)
100
84
58
74
Gnms. pris
951
809
924
955
Indeks (2008 = 100)
100
85
97
100
I alt - alle andre tredjelande end Kina
Mængde (ton)
637 274
534 167
453 637
545 562
Indeks (2008 = 100)
100
84
71
86
Markedsandel (%)
11,2 %
12,3 %
9,2 %
10,5 %
Indeks (2008 = 100)
100
110
82
94
Gnms. pris
929
735
842
898
Indeks (2008 = 100)
100
79
91
97
Kilde: Eurostat
(120)
Mens importen fra Kina udgjorde 56 % af al import i Unionen i UP, var andre vigtige kilder til import Republikken Indien ("Indien") (11 %) og Sydkorea (19 %). Importen fra Indien faldt i modsætning til importen fra Kina med sammenlagt 12 % i den betragtede periode og mistede 3 % i markedsandele, til trods for at gennemsnitsprisen faldt markant med 12 %. Importen fra Sydkorea steg med kun 4 %, mens gennemsnitsprisen forblev på samme niveau som i 2008. Markedsandelen for importen fra Indien var på 2,7 % i UP, mens importen fra Sydkorea havde en markedsandel på 4,6 %.
(121)
Import fra andre lande udgjorde 14 % af den samlede import og faldt med 33 %, og den gennemsnitlige pris forblev på samme niveau som i 2008.
(122)
Selv om gennemsnitsprisen for al anden import lå under EU-erhvervsgrenens prisniveau, er virkningen af denne import sandsynligvis kun marginal. Der er for det første ingen beviser for, at importen fra andre kilder blev forhandlet på illoyal vis. For det andet forblev det generelle prisniveau fra andre vigtige kilder til import ret stabilt i den betragtede periode, hvilket viser, at EU-erhvervsgrenen med held kan konkurrere i markedssegmenter med denne import. For de tredje er importen fra andre lande faldet i den betragtede periode og er stadig på et lavt niveau, både generelt og for de vigtigste eksportlande individuelt. Desuden bekræfter den faldende markedsandel for anden import, at denne import ikke kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade.
3.2. EU-erhvervsgrenens eksportresultater
2008
2009
2010
UP
Eksport, Eurostat (ton)
669 790
612 204
580 477
605 760
Indeks (2008 = 100)
100
91
87
90
Gennemsnitspris (EUR/ton)
1 068
937
995
1 092
Indeks (2008 = 100)
100
88
93
102
Eksport fra EU-producenterne i stikprøven
53 542
46 516
48 102
46 228
Indeks (2008 = 100)
100
87
90
86
Gennemsnitlig salgspris (EUR/ton)
1 086
826
984
1 132
Indeks (2008 = 100)
100
76
91
104
Kilde: Eurostat og verificerede spørgeskemabesvarelser
(123)
EU-hvervsgrenens samlede eksport af stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, til tredjelande iflg. Eurostat faldt med 10 % i den betragtede periode. Gennemsnitsprisen har dog været relativt høj og steg med 2 % i den betragtede periode. Eksporten udgjorde 17 % af den samlede EU-produktion og bidrog som sådan til, at EU-erhvervsgrenen kunne realisere stordriftsfordele og nedbringe de samlede produktionsomkostninger. Det kan således konkluderes, at EU-erhvervsgrenens eksportaktivitet ikke kunne udgøre en potentiel årsag til den væsentlige skade.
(124)
Dette generelle billede gentager sig i eksporten til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i tredjelande fra EU-producenterne i stikprøven. Denne eksport faldt med 14 % i den betragtede periode, men også her har eksportprisen pr. enhed dog konstant været højere (gennemsnitligt 2-12 % afhængigt af året) end prisen i Unionen. Da denne eksportmængde kun udgjorde 3 % af den samlede produktion, kan den ikke havde bidraget til den skade, der forvoldtes på EU-markedet.
3.3. EU-erhvervsgrenens egen import fra Kina
(125)
Det blev i forbindelse med undersøgelsen påstået, at klagerne (gennem deres forretningsmæssigt forbundne virksomheder) selv importerede den pågældende vare fra Kina, og at denne import udgjorde 20-40 % af den samlede import fra Kina. Der blev imidlertid ikke forelagt dokumentation til støtte for påstanden. Efter en gennemgang af disse påstande blev det konstateret, at EU-producenterne kun importerede ca. 10 000 ton i UP, hvilket i vidt omfang lå på niveau med oplysningerne i klagen. Det konstateredes, at EU-producenternes forretningsmæssigt forbundne virksomheder importerede en lignende mængde, som ikke blev offentliggjort i overensstemmelse med grundforordningens artikel 19. Denne import udgjorde i alt kun ca. 2-3 % af den samlede import fra Kina. Det kan således ikke konkluderes, at EU-erhvervsgrenens import fra Kina foregik i mængder og i et mønster, der 1) kunne rejse tvivl om deres egen status som EU-producenter, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, litra a), eller 2) påføre dem skade. Påstanden afvises derfor foreløbig.
3.4. Bunden anvendelse og bundet salg
(126)
En række interesserede parter har påstået, at EU-erhvervsgrenens skade skyldtes dens engagement i produktion af byggematerialer (f.eks. sandwichpaneler, trapezformede plades mv.) i de efterfølgende led enten direkte eller gennem forretningsmæssigt forbundne virksomheder i grupperne. Det blev navnlig påstået, at EU-erhvervsgrenen stillede stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, til rådighed for sine egne aktiviteter i de efterfølgende led til en lavere pris end til de ikke forretningsmæssigt forbundne virksomheder og dermed "subsidierede" virksomhederne i gruppen og satte dem i stand til at underbyde deres konkurrenter i downstream-segmentet.
(127)
Den gennemsnitlige værdi af den bundne anvendelse og det bundne salg pr. ton var, jf. betragtning 102-107, kun 2 % lavere end salgsprisen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i UP. Desuden viste undersøgelsen, at den bundne anvendelse og det bundne salg indirekte også blev påvirket af urimelig konkurrence fra dumpingimporten. Hvis der havde været en fordel for EU-producenternes downstreamaktivitet, som det blev påstået, skulle dette være fremgået af udviklingen i denne skadesindikator. Påstanden blev derfor foreløbig afvist.
3.5. Den økonomiske krise
(128)
Den økonomiske krise og dens virkning på byggesektoren forklarer i hvert fald til dels faldet i efterspørgslen og pristrykket i den betragtede periode. I 2009 faldt forbruget med 24 %, jf. ovenfor. Fra 2010 var der genrejsning på markedet, og ved udgangen af UP var forbruget steget med 20 %.
(129)
I analysen af skade og årsagssammenhæng blev der dog foretaget en sondring mellem markedsafmatning i 2009 og den efterfølgende genrejsning fra 2009 til UP. Det fremgik klart af analysen af skade og årsagssammenhæng, at importen fra Kina fuldt ud fik fordel af genrejsningen i forbruget og desuden konstant underbød EU-erhvervsgrenens priser, hvorved den vendte muligheden for at give alle aktører lige muligheder for at genrejse sig efter faldet til en vedvarende kamp for overlevelse.
3.6. Strukturbestemt overkapacitet
(130)
En række interesserede parter har påstået, at årsagen til den skade, der er påført EU-erhvervsgrenen, som overvejende er vertikalt integrerede stålproducenter, ikke har været importen fra Kina, men derimod skyldtes strukturelle problemer i EU's stålindustri såsom overkapacitet. Det blev desuden påstået, at konsolideringen af stålindustrien, som fandt sted inden den betragtede periode, havde ført til overkapacitet, og at en eventuel skade var en konsekvens af for mange produktionsanlæg.
(131)
Produktionen af stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, er ganske rigtigt en kapitalintensiv aktivitet, og industrien har forholdsvis høje faste omkostninger. Det kan dog ikke udelukkes, at konsolideringen i stålindustrien, som fandt sted inden den betragtede periode, har ført til overkapacitet. Resultaterne viser, at industrien efter en mindre stigning i installeret kapacitet i 2009 reducerede sin kapacitet i 2010 og igen i UP. Kapacitetsniveauet i UP var lavere end det faktiske forbrug i 2008, altså året inden virkningerne af den økonomiske krise for alvor kunne mærkes. Forbruget i Unionen er endnu ikke vendt tilbage til niveauet fra 2008.
(132)
Undersøgelsen viser desuden, at de negative virkninger af overkapaciteten kun i meget begrænset omfang kan tilskrives EU-producenterne af stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale. Undersøgelsen viste for det første, at EU-erhvervsgrenen tydeligvis har taget skridt til at understøtte effektiviteten - SA&G-omkostningerne blev reduceret betydeligt med 34 %, og produktiviteten steg med 8 % for hele erhvervsgrenen og med 6 % for stikprøvevirksomhederne. For det andet har vedvarende investeringer i produktionslinjer og fleksibilitet i anvendelsen heraf til produktion af andre varer bidraget til at opnå stordriftsfordele og i sidste instans nedbringe de faste udgifter. Med et fald i stikprøvevirksomhedernes kapacitetsudnyttelse på 18 % i den betragtede periode, steg de gennemsnitlige produktionsomkostninger kun med 9 %, inkl. råvareudgifterne. Det kan således ikke konkluderes, at overkapaciteten ville bryde årsagssammenhængen. Denne påstand afvises derfor foreløbigt.
4. Konklusion om årsagssammenhæng
(133)
Det blev påvist, at der var en markant stigning i mængden af og markedsandelen for dumpingimporten fra Kina i den betragtede periode, især fra 2009 til UP. Det blev også konkluderet, at denne import konstant underbød EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet og navnlig i UP.
(134)
Denne stigning i mængden af og markedsandelen af lavprisdumpingimport fra Kina faldt sammen med den negative udvikling i EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. Denne situation forværredes i UP, hvor EU-erhvervsgrenen til trods for et stigende forbrug ikke var i stand til at genvinde de tabte markedsandele og den tabte rentabilitet, og hvor andre finansielle indikatorer som f.eks. likviditeten og investeringsafkastet stagnerede på 2010-niveau, og beskæftigelsen nåede sit laveste niveau.
(135)
Undersøgelsen af de andre kendte faktorer, som kunne have forårsaget skade for EU-erhvervsgrenen, afslørede, at disse faktorer ikke synes at være af en sådan beskaffenhed, at de bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
(136)
På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingeksporten, konkluderedes det foreløbigt, at dumpingimporten fra Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
F. UNIONENS INTERESSER
1. Indledende bemærkninger
(137)
Kommissionen undersøgte i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21, om der til trods for den foreløbige konklusion om skadevoldende dumping er tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at indføre foranstaltninger i dette særlige tilfælde. Unionens interesser blev analyseret på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser i forbindelse med den pågældende vare, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(138)
EU-erhvervsgrenen består af 22 kendte producenter, der tegner sig for hele EU- produktionen af stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, i henhold til Eurofer. Producenterne er beliggende i forskellige EU-medlemsstater og beskæftiger direkte mere end 5 400 personer i forbindelse med den pågældende vare.
(139)
Ingen af disse producenter modsatte sig indledningen af denne undersøgelse. Hele EU-erhvervsgrenen oplevede en forværring af situationen, jf. de makroøkonomiske indikatorer ovenfor, og blev negativt påvirket af dumpingimporten.
(140)
EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af dumpingimporten fra Kina. Der mindes om, at alle skadesindikatorer udviste en negativ tendens i den betragtede periode. Navnlig skadesindikatorerne vedrørende de samarbejdsvillige EU-producenters finansielle resultater, såsom rentabilitet og investeringsafkast, blev påvirket i alvorlig grad. Uden foranstaltninger forekommer en yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation meget sandsynlig.
(141)
Det forventes, at indførelsen af midlertidig antidumpingtold vil genoprette redelige handelsvilkår på EU-markedet og sætte EU-erhvervsgrenen i stand til at tilpasse priserne på stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, så de afspejler omkostningerne i forbindelse med de forskellige komponenter og markedsvilkårene. Det kan også forventes, at indførelsen af midlertidige foranstaltninger vil betyde, at EU-erhvervsgrenen kan genvinde i det mindste en del af den markedsandel, der blev tabt i den betragtede periode, med positive virkninger for rentabiliteten og den overordnede økonomiske situation.
(142)
Hvis der ikke indføres foranstaltninger, vil der kunne forventes yderligere tabte markedsandele, og EU-erhvervsgrenens rentabilitet vil sandsynligvis forværres. Dette ville ikke være bæredygtigt på mellemlang til lang sigt. Det er også sandsynligt, at enkelte producenter vil blive nødt til at lukke deres produktionsanlæg, idet de har haft store tab i den betragtede periode. I betragtning af det påførte tab og de store investeringer i produktionen i begyndelsen af den betragtede periode kan det forventes, at de fleste EU-producenter ikke vil være i stand til at få dækket deres investeringer, hvis der ikke indføres foranstaltninger.
(143)
Det konkluderes derfor foreløbigt, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres en antidumpingtold.
3. Brugernes og importørernes interesser
(144)
Fem importører gav sig til kende, jf. betragtning 10, men kun to besvarede spørgeskemaet. Ud af de ca. 100 brugere, der var opført i klagen, gav 19 sig til kende og udtrykte interesse for undersøgelsen. Derefter udfyldte ti virksomheder spørgeskemaet.
(145)
De mest aktive brugere og importører har indsendt skriftlige bemærkninger, og der blev afholdt flere høringer i forbindelse med undersøgelsen. Deres vigtigste påstande vedrørende indførelsen af foranstaltninger er analyseret herunder.
3.1. Konkurrence på EU-markedet
(146)
Det blev påstået, at der ikke er tilstrækkelig konkurrence på EU-markedet for stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, og at importen fra Kina er nødvendig for at give større forhandlingsstyrke til de virksomheder, der importerer og bruger stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale. Det blev desuden antydet, at EU-erhvervsgrenen indgår i oligopolistiske sammenhænge for at kontrollere markedet. Den midlertidige fase af undersøgelsen kunne ikke bekræfte disse påstande. Desuden blev det konkluderet, at EU-producenterne konkurrerer på de samme markeder og ofte sælger til de samme kunder, eller til hinandens byggevirksomheder. Da der ikke blev fremlagt beviser bortset fra anekdotiske klager vedrørende vanskelige prisforhandlinger, og da der ud over de fem grupper af klagende EU-producenter findes endnu 11 producenter af stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, i Unionen, hvoraf enkelte er meget store, og da der importeres varer fra andre lande, synes denne påstand ikke at være begrundet og afvises foreløbig.
3.2. Forsyningsmangel
(147)
Det blev også påstået, at indførelsen af foranstaltninger over for importen fra Kina ville skabe forsyningsmangel på EU-markedet for stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale. I betragtning af, at der findes mange forsyningskilder, og i betragtning af EU-erhvervsgrenens ledige produktionskapacitet, synes det ikke sandsynligt, at der vil skabes forsyningsmangel. Påstanden afvises derfor foreløbig.
3.3. Konklusion om brugernes og importørernes interesser
(148)
De ti samarbejdsvillige brugere tegnede sig for 7 % af den samlede import fra Kina i UP. Undersøgelsen viste, at samtlige brugere importerer fra flere lande. Importen fra Kina udgjorde i gennemsnit 15 % af deres samlede import af stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale; desuden konkluderes det, at de største mængder blev indkøbt fra EU-producenter (73 %), og 12 % blev importeret fra andre tredjelande. Da den pågældende vare i høj grad er standardiseret, er betydningen af kundebinding relativ, og både brugere og importører kan forholdsvis nemt skifte leverandør, for så vidt angår produktkvaliteten.
(149)
Undersøgelsen viste, at alle samarbejdsvillige brugere med undtagelse af én var rentable i den sektor, der bruger den pågældende vare, og deres rentabilitet varierede mellem 1 % og 13 % afhængigt af virksomheden. Desuden var disse virksomhedernes rentabilitet ikke afgørende afhængig af importen af den pågældende vare fra Kina.
(150)
De foreslåede foranstaltningers forventede virkninger blev vurderet ud fra brugernes spørgeskemabesvarelser. Selv hvis man antager det mest usandsynlige scenarie for de samarbejdsvillige brugere, nemlig at de ikke vil kunne vælte prisstigningen over og vil være bundet til at importere fra Kina i de hidtidige mængder, vil virkningen af tolden på deres produktionsomkostninger være en stigning på mellem 1 og 5 %, og for rentabiliteten kunne det betyde et fald på 1 til 2,8 procentpoint for hovedparten af importen og ca. 4 procentpoint for import med resttold. Det mere sandsynlige scenarie medfører en mindre væsentlig virkning end dette, da importen fra Kina udgør en forholdsvis lille del af brugernes aktiviteter, og det kan derfor forventes, at omkostningsstigningen som følge af antidumpingforanstaltningerne forholdsvis let kan væltes over. Da der ud over de mange EU-producenter findes mange alternative kilder til import, som ikke er pålagt foranstaltninger, i f.eks. Indien og Sydkorea, kan det forventes, at priserne på markedet efter indførelsen af foranstaltninger også vil tage højde for disse faktorer.
(151)
De to samarbejdsvillige importører tegnede sig for ca. 6 % af den samlede import fra Kina i UP; det nøjagtige beløb offentliggøres ikke i overensstemmelse med grundforordningens artikel 19. Lige som brugerne har importørerne også forskellige leverandører uden for Kina. Det blev desuden konkluderet, at importørernes rentabilitet sandsynligvis vil blive mere påvirket af foranstaltningerne end brugernes, hvis de bibeholder det samme importmønster som i UP. I praksis forsøger importører og forhandlere dog at være endnu mere fleksible end brugerne, og de vil sandsynligvis være de første til at finde nye leverandører.
(152)
Det skal også tages i betragtning i denne forbindelse, at brugernes og importørernes andel af fortjeneste fra den kinesiske import faktisk skyldes de kinesiske eksportørers urimelige prisforskelle og ikke en naturlig konkurrencefordel. Ved at skabe rimelige handelsvilkår på EU-markedet og korrigere de handelsforvridende virkninger af dumpingimporter vil markedet for stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, igen kunne blive et sundt marked med markedsøkonomiske vilkår og prisudvikling, idet andre aktører (brugere, producenter, slutbrugere), som ikke umiddelbart er i stand til at drage fordel af dumpingimporten, ikke stilles dårligere.
4. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(153)
I lyset af ovenstående blev det ud fra de tilgængelige oplysninger om Unionens interesser foreløbigt konkluderet, at der ikke er tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina.
G. MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(154)
På baggrund af konklusionerne om dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger for at hindre, at der forvoldes EU-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport.
(155)
For at fastlægge omfanget af disse foranstaltninger blev der taget hensyn til de konstaterede dumpingmargener og den told, som er nødvendig for at afhjælpe den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen.
(156)
Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som det med rimelighed kan forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Det er opfattelsen, at den fortjeneste, der kan opnås uden dumpingimport, bør være baseret på år 2008, hvor den kinesiske import var mindre påfaldende på EU-markedet. Det blev derfor konstateret, at en fortjenstmargen på 6,7 % af omsætningen kunne anses for et passende minimum, som EU-erhvervsgrenen kunne have forventet at opnå uden den skadevoldende dumping.
(157)
På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen på samme vare. Den blev fastsat ved, at ovennævnte fortjeneste på 6,7 % blev lagt til produktionsomkostningerne.
(158)
Den nødvendige prisstigning blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige importpris hos de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina justeret for told og omkostninger efter importen og den ikke-skadevoldende pris på varer, der solgtes af EU-erhvervsgrenen på EU-markedet i undersøgelsesperioden. Forskelle som følge af denne sammenligning blev derefter udtrykt i procent af den samlede cif-importværdi for de sammenlignede typer.
2. Midlertidige foranstaltninger
(159)
Ud fra ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres en midlertidig antidumpingtold på importen med oprindelse i Kina svarende til enten dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told.
(160)
De individuelle antidumpingtoldsatser, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der i forbindelse med undersøgelsen blev konstateret for disse virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for "alle andre virksomheder") udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Kina og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importvarer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundne med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for "alle andre virksomheder".
(161)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle antidumpingtoldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (7) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.
(162)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør resttoldsatsen ikke blot anvendes på de ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke eksporterede til Unionen i undersøgelsesperioden.
(163)
Ud fra ovenstående fastsættes dumping- og skadesmargenerne og den midlertidige told som følger:
Virksomhed
Dumpingmargen
Skadesmargen
Midlertidig told
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd og Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.
54,6 %
29,2 %
29,2 %
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd og Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) og Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
55,3 %
55,3 %
Union Steel China og Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd.
59,2 %
13,2 %
13,2 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
61,1 %
42,5 %
42,5 %
Alle andre virksomheder
77,9 %
57,8 %
57,8 %
H. AFSLUTTENDE BESTEMMELSE
(164)
I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, som gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det skal desuden bemærkes, at denne forordnings indførelse af told er baseret på foreløbige undersøgelsesresultater, der eventuelt tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en midlertidig told på importen af visse stålprodukter, der er overtrukket med organisk materiale, dvs. fladvalsede produkter af ulegeret og legeret stål (ikke rustfrit stål), der er malet, lakeret eller overtrukket med plast på mindst én side, eksklusive såkaldte "sandwichpaneler" af den art, der anvendes til bygninger og består af to ydre metalplader med en stabiliserende kerne af isoleringsmateriale mellem dem, og undtagen varer med afsluttende overfladebehandling med zinkstøv (en zinkholdig maling med et indhold af zink på 70 vægtprocent eller derover) med oprindelse i Folkerepublikken Kina, som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00 og ex 7226 99 70 (Taric-kode 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 og 7226997091.
2. Den midlertidige antidumpingtold på nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af nedenstående virksomheder fastsættes til følgende:
Virksomhed
Told
Taric-tillægs kode
Union Steel China; Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
13,2 %
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd; Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd; Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd; Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd; Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
55,3 %
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd; Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
29,2 %
B313
Angang Steel Company Limited
42,5 %
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd
42,5 %
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd
42,5 %
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
42,5 %
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd.
42,5 %
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd.
42,5 %
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.
42,5 %
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.
42,5 %
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.
42,5 %
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.
42,5 %
B323
Jigang Group Co., Ltd.
42,5 %
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
42,5 %
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
42,5 %
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd.
42,5 %
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.
42,5 %
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.
42,5 %
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.
42,5 %
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
42,5 %
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.
42,5 %
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.
42,5 %
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
42,5 %
B334
Alle andre virksomheder
57,8 %
B999
3. Anvendelsen af de midlertidige antidumpingtoldsatser, der er fastsat for de virksomheder, der er nævnt i stk. 2, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilaget. Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, anvendes den told, der gælder for alle andre virksomheder.
4. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Den Europæiske Union er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
5. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned efter datoen for denne forordnings ikrafttrædelse, jf. dog artikel 20 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009.
2. I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de interesserede parter inden for en frist på en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til dens anvendelse.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 18. september 2012.
32012R0845
L 252/33
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 845/2012
od 18. rujna 2012.
o uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz organski prevučenih proizvoda od čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 7.,
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Pokretanje postupka
(1)
Komisija je 21. prosinca 2011. u obavijesti objavljenoj u Službenom listu Europske unije (2) („obavijest o pokretanju postupka”) najavila pokretanje antidampinškog postupka u pogledu uvoza u Uniju određenih organski prevučenih proizvoda od čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine („odnosna zemlja” ili „NRK”).
(2)
Postupak je pokrenut nakon pritužbe koju je 7. studenoga 2011. uložio Eurofer („podnositelj pritužbe”), koji predstavlja veći udio, u ovom slučaju više od 70 %, u ukupnoj proizvodnji određenih organski prevučenih proizvoda od čelika u Uniji. Pritužba je sadržavala dokaze prima facie o dampingu navedenog proizvoda i materijalnoj šteti koja iz njega proizlazi, što je smatrano dostatnim kako bi se opravdalo otvaranje postupka.
2. Stranke na koje se odnosi postupak
(3)
Komisija je o pokretanju postupka službeno obavijestila podnositelje pritužbe, ostale poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače izvoznike u NRK-u, uvoznike, trgovce, korisnike, dobavljače i udruženja za koje je poznato da se postupak na njih odnosi te predstavnike NRK-a. Komisija je, također, obavijestila proizvođače u Kanadi i Južnoafričkoj Republici („Južna Afrika”) koje su predviđene u obavijesti o pokretanju postupka kao moguće analogne zemlje. Zainteresirane stranke dobile su priliku iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju postupka.
(4)
S obzirom na naočigled veliki broj proizvođača izvoznika, proizvođača iz Unije i nepovezanih uvoznika, u obavijesti o pokretanju postupka predviđen je odabir uzoraka u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Kako bi se Komisiji omogućilo odlučivanje o tome treba li provesti odabir uzoraka ili ne te, ako da, sam odabir uzoraka, svi proizvođači izvoznici i nepovezani uvoznici zamoljeni su da se jave Komisiji i dostave, kako je navedeno u obavijesti o pokretanju postupka, osnovne podatke o svojim aktivnostima povezanim s odnosnim proizvodom tijekom razdoblja od 1. listopada 2010. do 30. rujna 2011.
(5)
U pogledu proizvođača iz Unije, Komisija je u obavijesti o pokretanju postupka najavila da je privremeno odabrala uzorak proizvođača iz Unije. Uzorak se sastojao od šest proizvođača iz Unije za koje je Komisija znala da proizvode istovjetni proizvod i koji su odabrani na temelju prodaje, obujma proizvodnje, veličine i zemljopisne lokacije u Uniji. Proizvođači iz Unije u uzorku činili su 46 % proizvodnje Unije i 38 % prodaje Unije. Zainteresirane stranke također su pozvane da iznesu svoje stavove o privremenom uzorku u obavijesti o pokretanju postupka. Jedan od proizvođača iz Unije izjavio je da ne želi da ga se uključi u uzorak i zamijenjen je u uzorku sljedećim najvećim proizvođačem.
(6)
Ukupno 26 proizvođača izvoznika ili grupacija proizvođača izvoznika iz NRK-a dostavilo je zatražene podatke i pristalo na uključivanje u odabir uzorka. Na temelju podataka primljenih od proizvođača izvoznika Komisija je najprije odabrala uzorak od tri proizvođača izvoznika s najvećim obujmom izvoza u Uniju. No, jedan od proizvođača izvoznika nije dao točne podatke o izvozu i isključen je iz uzorka. Druga dva proizvođača izvoznika koji su naknadno dodani u uzorak povukla su svoju suradnju. Dakle, Komisija je konačno odlučila ograničiti uzorak na dva proizvođača izvoznika koji su prvotno odabrani kao dio uzorka i koji su imali najveći obujam izvoza u Uniju. Njihov obujam izvoza čini više od 30 % ukupnog izvoza svih kineskih proizvođača izvoznika koji surađuju.
(7)
Kako bi se proizvođačima izvoznicima u NRK-u omogućilo podnošenje zahtjeva za primjenu tretmana tržišnog gospodarstva („MET”) ili individualni tretman („IT”), prema njihovoj želji Komisija je poslala obrasce za zahtjev kineskim proizvođačima izvoznicima za koje se zna da se na njih odnosi, kineskim tijelima i drugim kineskim proizvođačima izvoznicima koji su se prijavili u rokovima određenima u obavijesti o pokretanju postupka. Tri kineska proizvođača izvoznika, uključujući i onog koji je uključen u uzorak, zatražila su primjenu MET-a prema članku 2. stavku 7. Osnovne uredbe ili IT-a ako se ispitnim postupkom utvrdi da ne zadovoljavaju uvjete za MET. Jedan od tih proizvođača izvoznika, koji nije uključen u uzorak naknadno je povukao svoj zahtjev. Drugi proizvođač izvoznik u uzorku zatražio je samo IT.
(8)
Pet nepovezanih uvoznika dostavilo je zatražene podatke i pristalo na uključivanje u odabir uzorka. U pogledu ograničenog broja uvoznika koji surađuju, smatralo se da odabir uzorka više nije potreban.
(9)
Komisija je poslala upitnike dvama proizvođačima izvoznicima u uzorku iz NRK-a, 14 drugih proizvođača izvoznika iz NRK-a koji su to zatražili, četirima proizvođačima u Kanadi, četirima proizvođačima u Južnoj Africi, pet proizvođača u Republici Koreji („Južna Koreja”), pet proizvođača u Saveznoj Republici Brazil („Brazil”) - zemlje kandidati za izbor analogne zemlje, šest proizvođača iz Unije u uzorku, pet uvoznika koji surađuju u Uniji i poznatim korisnicima.
(10)
Odgovori su primljeni od devet proizvođača izvoznika i povezanih trgovačkih društava u NRK-u, jednog proizvođača u Kanadi i jednog proizvođača u drugoj mogućoj analognoj zemlji, Južnoj Koreji. Nadalje, šest proizvođača u uzorku iz Unije, dva nepovezana izvoznika i deset korisnika odgovorilo je na upitnik.
(11)
Komisija je tražila i potvrdila sve podatke koje je smatrala neophodnima za privremeno određivanje dampinga, nastale štete i interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
(a)
proizvođači iz Unije
-
ArcelorMittal Belgium, Belgija i povezano prodajno trgovačko društvo ArcelorMittal Flat Carbon Europe SA, Luksemburg,
-
ArcelorMittal Poland, Poljska,
-
ThyssenKrupp Steel Europe AG, Njemačka,
-
voestalpine Stahl GmbH i voestalpine Stahl Service Center GmbH, Austrija,
-
Tata Steel Maubeuge SA (ranije poznato pod nazivom Myriad SA), Francuska,
-
Tata Steel UK Ltd, Ujedinjena Kraljevina;
(b)
proizvođači izvoznici iz NRK-a
-
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd i povezana trgovačka društva: Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd i Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd,
-
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. i povezano trgovačko društvo Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd,
-
Union Steel China i povezano trgovačko društvo Wuxi Changjiang Sheet Metal Co.;
(c)
uvoznici iz Unije
-
ThyssenKrupp Mannex, Njemačka;
(d)
korisnici iz Unije
-
Steelpartners NV (dio grupacije Joris IDE), Belgija.
3. Razdoblje ispitnog postupka
(12)
Ispitni postupak dampinga i štete obuhvatio je razdoblje od 1. listopada 2010. do 30. rujna 2011. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2008. do kraja razdoblja ispitnog postupka („razmatrano razdoblje”).
B. ODNOSNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
1. Odnosni proizvod
(13)
Odnosni proizvod odnosi se na određene organski prevučene proizvode od čelika („OCS”), tj. plosnate valjane proizvode od nelegiranog ili legiranog čelika (ne uključujući nehrđajući čelik) koji su obojeni, lakirani ili prevučeni plastikom barem s jedne strane, bez takozvanih „panel-ploča” vrste koja se koristi u građevini i koje se sastoje od dva vanjska lima i stabilizirajuće jezgre od izolacijskog materijala spojenog u sendvič između njih, te bez proizvoda čiji je završni premaz od cinkove prašine (boja bogata cinkom s masenim udjelom cinka od 70 % ili više) trenutačno obuhvaćene oznakama KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 i podrijetlom iz Narodne Republike Kine („odnosni proizvod”).
(14)
Osnovna primjena OCS-a je u građevinskoj industriji te u daljnjoj obradi raznih proizvoda u građevini (poput panel-ploča, krovnog materijala, materijala za oblaganje itd.). Ostale primjene uključuju proizvodnju kućanskih uređaja (bijela tehnika i mali aparati) ili opreme za gradnju (vrata, radijatori, svjetla itd.)
2. Istovjetni proizvod
(15)
Ispitni postupak je pokazao da OCS koji proizvodi i prodaje industrija Unije u Uniji, OCS koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu NRK-a i OCS uvezen u Uniju iz NRK-a te OCS koji se proizvodi i prodaje u Kanadi, koja se koristi kao analogna zemlja, imaju ista osnovna fizička i kemijska svojstva te istu osnovnu krajnju upotrebu. Stoga se ti proizvodi privremeno smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
(16)
Neke zainteresirane stranke tvrdile su da proizvodi iz NRK-a nisu usporedivi s onima koje prodaje industrija Unije, jer se prethodni prodaju na različitom tržištu i cjenovnom segmentu te za drukčiju krajnju svrhu poput korištenja za vanjsku gradnju dok značajan dio proizvoda industrije odlazi na visokokvalitetne proizvode koji se samo koriste u malom sektoru kućanskih aparata.
(17)
Ispitni je postupak pokazao da iako proizvođači iz Unije prodaju dio svoje proizvodnje tim tržišnim segmentima kao što su kućanski aparati, isti se proizvodi prodaju i industriji građevinskih materijala, što je navodno osnovni tržišni segment kineskog izvoza. Štoviše, utvrđeno je da su cjenovne razine između tih sektora usporedive za iste vrste proizvoda koje se prodaju različitim korisnicima.
(18)
Treba napomenuti da s obzirom na to da je odnosni proizvod uvelike standardiziran, ima slična osnovna fizička i kemijska svojstva kao i istovjetni proizvod bez obzira na krajnju upotrebu. Zato se argument privremeno odbacuje.
3. Zahtjevi za isključivanje proizvoda
(19)
Nekoliko zahtjeva za isključivanje određenih vrsta proizvoda primljeno je od korisnika, kineskih izvoznika i proizvođača iz Unije. Vrste proizvoda za koje je zatraženo isključivanje odnose se na npr. čelik obložen kromom ili limom, čelične ploče prebojane prvim anorganskim premazom od cinkovog silikata ili prebojane ostalim materijalima koji nisu organski.
(20)
No, do sada nisu doneseni zaključci s obzirom na to da neki od tih zahtjeva nisu odgovarajuće dokumentirani da bi se mogla donijeti informirana odluka. Zato je odlučeno da se te tvrdnje dodatno ispitaju.
C. DAMPING
1. Tretman tržišnog gospodarstva („MET”)
(21)
Prema članku 2. stavku 7. točki (b) Osnovne uredbe, u antidampinškim ispitnim postupcima koji se odnose na uvoz podrijetlom iz NRK-a, uobičajena vrijednost utvrđuje se u skladu sa stavcima od 1. do 6. spomenutog članka za proizvođače za koje se ustanovi da ispunjavaju kriterije utvrđene u članku 2. stavku 7. točki (c) Osnovne uredbe. Ti kriteriji ukratko su određeni niže u sažetom obliku i samo radi lakšeg snalaženja:
-
poslovne odluke donose se kao odgovor na tržišne signale i bez znatnog upletanja države, a troškovi odražavaju tržišne vrijednosti,
-
poduzeća imaju transparentan sustav osnovnih računovodstvenih podataka koje revidiraju nezavisni revizori u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima i koji se koriste za sve namjene,
-
ne postoje značajni poremećaji preneseni iz prijašnjeg sustava netržišnog gospodarstva,
-
zakoni o stečaju i imovini jamče pravnu sigurnost i stabilnost, te
-
konverzije deviznog tečaja obavljaju se po tržišnim stopama.
(22)
Kako je određeno gornjom uvodnom izjavom 8., tri proizvođača izvoznika iz NRK-a zatražila su tretman tržišnog gospodarstva („MET”) i odgovorila na zahtjev za MET u zadanom roku, a jedan od tih proizvođača izvoznika naknadno je povukao svoj zahtjev.
(23)
U vezi s preostala dva proizvođača izvoznika iz NRK-a koji surađuju, a zatražili su MET, nakon odluke suda od 2. veljače 2012. (3) odlučeno je da se ispitaju zahtjevi oba proizvođača izvoznika uključena u uzorak (Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co. Ltd i njegova povezana trgovačka društva) te proizvođača izvoznika koji nije uključen u uzorak (Union Steel China i njegovo povezano trgovačko društvo). Komisija je tražila sve podatke koje je smatrala potrebnima i provjerila podatke koji su dostavljeni u zahtjevu za MET u prostorijama odnosnih trgovačkih društava.
(24)
Ni za jednu od dvije grupacije proizvođača izvoznika iz NRK-a koji surađuju nije utvrđeno da udovoljavaju kriterijima za odobravanje MET-a, jer trošak glavne sirovine, toplo valjanih čeličnih koluta, znatno poremećen zbog upletanja države u tržište čelika i ne odražavaju bitno tržišne vrijednosti kao što se zahtjeva u članku 2. stavku 7. točki (c) prvoj alineji Osnovne uredbe.
(25)
Upletanje kineske države u čelični sektor pokazuje se kroz činjenicu da je velika većina velikih kineskih proizvođača čelika u vlasništvu države te su postojeći kapaciteti čelika i proizvodnja pod utjecajem raznih petogodišnjih industrijskih planova, a posebno trenutačnog 12. petogodišnjeg plana (2011.-2015.) za sektor željeza i čelika.
(26)
Država također ostvaruje značajnu kontrolu nad tržištem sirovinama. Koks (zajedno sa željeznom rudom, među važnijim sirovinama u proizvodnji čelika) podliježe količinskim ograničenjima i izvoznoj carini od 40 %. Može se zaključiti da je kinesko tržište čelika poremećeno zbog znatnog upletanja države.
(27)
Taj poremećaj se odražava na cijenu koju plaćaju ispitana trgovačka društva za toplo valjane čelične kolute u RIP-u. Utvrđeno je da je znatno niža od međunarodnih cijena.
Dakle, može se zaključiti da proizvodnja OCS-a ima korist od neuobičajenih cijena toplo valjanih čeličnih koluta zbog upletanja države zbog kojeg dolazi do poremećaja u cijeni OCS-a u NRK-u. Zbog tog poremećaja kineski proizvođači izvoznici imaju veliku prednost troškova, jer trošak ili glavna sirovina, toplo valjani čelični koluti, čine približno 80 % troška proizvodnje. U skladu s tim, ne može se smatrati da je 1. kriterij ispunjen.
(28)
Osim općeg stanja opisanog gore, jedan proizvođač izvoznik nije ispunio niti 2. kriterij zbog značajnih pogrešaka u računovodstvenim sustavima triju povezanih grupacija trgovačkih društava.
(29)
Komisija je službeno objavila rezultate MET-a odnosnim trgovačkim društvima iz NRK-a, nadležnim tijelima NRK-a i podnositelju pritužbe. Komisija im je također dala priliku da izraze svoje stavove u pisanom obliku i zatraže raspravu ako za to postoje posebni razlozi.
(30)
Podnositelj pritužbe, jedan proizvođač izvoznik i tijela NRK-a predali su pisane podneske. Podnositelj pritužbe složio se s rezultatima MET-a. Kineski proizvođač izvoznik uglavnom je preispitivao jesu li cijene koje su ispitivana trgovačka društva plaćala za toplo valjane čelične kolute znatno niže od međunarodnih cijena, ali nije dao podatke kojima bi potkrijepio svoju tvrdnju. No, podaci Eurostata, koje su potvrdili ostali dostupni statistički podaci (4), jasno pokazuju da su te cijene bile znatno ispod međunarodnih cijena kada ih se usporedi s odgovarajućim cijenama u Europi, Sjevernoj Americi, Južnoj Americi i Japanu. Argument se stoga odbacuje.
(31)
Tijela NRK-a tvrdila su da postojanje mogućih poremećaja u cijenama na razini cijele industrije sirovine toplo valjanih čeličnih koluta ne znači automatski da postoji sukladnost s 1. kriterijem zbog čega je potrebno utvrđivanje na razini trgovačkog društva. No, kako je spomenuto u uvodnoj izjavi 27., poremećaj u cijeni glavne sirovine odražava se na cijenu koju plaćaju sva ispitana trgovačka društva. Najprije, tu činjenicu nijedna stranka nije opovrgnula, a drugo, ispitivanje MET-a izvršeno je na razini trgovačkog društva te nalazi nisu ograničeni na opća pitanja na horizontalnoj razini. Stoga se taj argument odbacuje.
(32)
Tijela NRK-a, nadalje, su navela da su petogodišnji planovi neobvezujuće smjernice bez pravne snage u NRK-u. Međutim, kako je određeno uvodnom izjavom 25., bez obzira na točan pravni status tih planova, ne može se poreći da pomoću tih planova intervencija Vlade NRK-a ima značajan utjecaj na postojeći kapacitet i proizvodnju čelika. Stoga se taj argument odbacuje.
(33)
Također se tvrdilo da Komisijino manipuliranje zahtjevima za MET nije bilo u skladu s odlukama suda od 2. veljače 2012. (5) („odluka Brosmann”) i od 19. srpnja 2012. (6) („odluka Zhejiang Xinan Chemical”). U pogledu tog argumenta treba napomenuti da je ispitni postupak proveden u skladu s odlukom Brosmann, kao što su prepoznala i sama tijela NRK-a u svom podnesku. Dodatno, pitanje u pogledu odluke Zhejiang bilo je upletanje države u odluke trgovačkog društva. No, u ovom ispitnom postupku glavni razlog za uskraćivanje MET-a bio je taj da cijena glavne sirovine ne odražava tržišne vrijednosti. Stoga se taj argument privremeno odbacuje.
(34)
Također se tvrdilo da je s obzirom na to da se u usporednom postupku protiv subvencioniranog uvoza u pogledu odnosnog proizvoda također ispitivalo pitanje poremećaja u proizvodnji, Komisija trebala uzeti u obzir dokaze prikupljene o tom pitanju u spomenutom usporednom ispitnom postupku. U pogledu tog argumenta treba napomenuti da je u okviru trenutačnog antidampinškog postupka tijekom ispitnog postupka za MET ispitivano hoće li troškovi glavne sirovine odražavati tržišne vrijednosti. Zaključak da proizvodnja OCS-a u NRK-u koristi prednosti neuobičajene cijene toplo valjanih čeličnih koluta kako je navedeno u uvodnoj izjavi 27. stoga je u potpunosti valjan u tom pogledu i ni na kakav način ne dovodi u pitanje moguće nalaze postupka protiv subvencioniranog uvoza ili obratno. Mogući nalazi postupaka protiv subvencioniranog uvoza dosta se razlikuju od utvrđivanja MET-a. Stoga se taj argument privremeno odbacuje.
(35)
Tijela NRK-a također su tvrdila da Komisija nije otkrila nalaze MET-a kineskim tijelima. No, to nije točno s obzirom na to da su službe Komisije putem verbalne note Misiji Kine u EU-u od 12. srpnja 2012. dostavile dokument o objavi MET-a.
(36)
Konačno se tvrdilo da Komisija koristi neprovjerene podatke od proizvođača iz analogne zemlje za uvođenje privremenih pristojba. No, to nije točno jer je Komisija koristila podatke koje je analizirala i za koje je zaključila da su pouzdani, kako je jasno navedeno u uvodnoj izjavi 48. Komisija se trebala okrenuti analognom proizvođaču iz Kanade za suradnju s obzirom na to da je analogni proizvođač iz Koreje povukao suradnju neposredno prije planiranog i dogovorenog posjeta radi provjere kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 45. Zato će ispitni postupak na licu mjesta u poslovnim prostorijama proizvođača biti izvršen nakon privremene faze ispitnog postupka. Također se tvrdilo da je trgovačko društvo iz analogne zemlje Koreje povuklo svoju suradnju zbog odluke o MET-u. No, to nije slučaj jer je do povlačenja došlo 3. srpnja dok je do objave nalaza o MET-u došlo 12. srpnja 2012.
(37)
Nijedan od iznesenih argumenata nije bio takav da bi promijenio nalaze u pogledu utvrđivanja MET-a.
(38)
Na temelju gore navedenog, nijedna od dvije grupacije proizvođača izvoznika koje su surađivale iz NRK-a i koje su zatražile MET nije mogla dokazati da ispunjava kriterije određene člankom 2. stavkom 7. točkom (c) Osnovne uredbe.
2. Individualni tretman („IT”)
(39)
Prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe, pristojba na području cijele zemlje, ako postoji, utvrđena je za zemlje koje su obuhvaćene tim člankom, osim u onim slučajevima kada trgovačka društva mogu dokazati da ispunjavaju kriterije određene člankom 9. stavkom 5. Osnovne uredbe. Ti kriteriji ukratko su određeni niže radi lakšeg snalaženja:
-
u slučaju trgovačkih društava ili zajedničkih pothvata u stranom vlasništvu, u cijelosti ili djelomično, izvoznici mogu slobodno repatrirati kapital i dobit,
-
izvozne cijene i količine, kao i uvjeti prodaje utvrđuju se slobodno,
-
privatne osobe su većinski vlasnici, državni dužnosnici u upravnim odborima ili koji su na ključnim upravljačkim pozicijama su u manjini ili moraju dokazati da je ipak društvo dovoljno nezavisno od upletanja države,
-
konverzije valuta obavljaju se po tržišnoj stopi, i
-
upletanje države ne omogućuje izbjegavanje mjera ako se pojedinačnim izvoznicima odrede različite stope pristojbe.
(40)
Proizvođač izvoznik koji je uključen u uzorak i koji je zatražio MET također je tražio IT u slučaju da mu se ne odobri MET. Drugi proizvođač izvoznik koji je uključen u uzorak samo je tražio IT. Na temelju dostupnih podataka privremeno je utvrđeno da su ta dva proizvođača izvoznika u NRK-u udovoljila kriterijima za dodjeljivanje IT-a.
3. Individualno ispitivanje („II”)
(41)
Zahtjeve za individualno ispitivanje predalo je šest proizvođača izvoznika koji surađuju prema članku 17. stavku 3. Osnovne uredbe od kojih je samo jedan zatražio MET. Privremeno je odlučeno da se provede II za proizvođača izvoznika koji je zatražio MET, Union Steel China, s obzirom na to da to nije bilo bespotrebno teško jer je taj proizvođač izvoznik već ispitan u okviru ispitivanja zahtjeva za MET.
(42)
Taj proizvođač izvoznik zatražio je MET, ali i IT u slučaju da mu se ne odobri MET. Nakon ispitivanja te tvrdnje, privremeno je utvrđeno da se trgovačkom društvu Union Steel China odobri IT, jer je udovoljilo kriterijima za odobravanje IT-a.
4. Uobičajena vrijednost
4.1. Izbor analogne zemlje
(43)
Prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe, uobičajenu vrijednost za proizvođače izvoznike kojima nije odobrena primjena MET-a treba utvrditi na temelju cijena na domaćem tržištu ili izračunane uobičajene vrijednosti u analognoj zemlji.
(44)
U obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da namjerava koristiti Kanadu ili Južnu Afriku kao primjerenu analognu zemlju za potrebe određivanja uobičajene vrijednosti, a zainteresirane stranke pozvane su da to komentiraju.
(45)
Komisija je ispitala bi li ostale zemlje bile razuman izbor za analognu zemlju i upitnici su poslani proizvođačima OCS-a u Kanadi i Južnoj Africi, ali i proizvođačima u Brazilu i Južnoj Koreji. Samo su dva proizvođača OCS-a, jedan u Kanadi i jedan u Južnoj Koreji, odgovorili na upitnike. Za obje se zemlje činilo da su otvorena tržišta bez uvoznih carina i sa značajnim uvozom iz nekoliko trećih zemalja. Dodatno, u Južnoj Koreji bila su barem četiri druga domaća proizvođača odnosnog proizvoda što omogućuje dobru razinu natjecanja na domaćem tržištu. No, u vrlo naprednoj fazi postupka, 3. srpnja 2012. i neposredno prije nego što su službe Komisije izvršile posjet radi provjere, proizvođač iz Južne Koreje bez objašnjenja je povukao svoju suradnju.
(46)
U pogledu gore navedenog Kanada je odabrana kao analogna zemlja. U Kanadi su bila barem četiri druga domaća proizvođača odnosnog proizvoda što omogućuje dobru razinu natjecanja na domaćem tržištu. Ispitni postupak nije dao nijedan razlog zbog kojeg se Kanada ne bi smatrala prikladnom za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti.
(47)
Nekoliko zainteresiranih stranaka tvrdilo je da se struktura troškova kanadskog proizvođača ne može usporediti sa strukturom troškova kineskog proizvođača izvoznika. No, nisu utvrđene značajne razlike u strukturi troškova i zato je taj argument odbačen.
(48)
Podaci dostavljeni u odgovoru kanadskog proizvođača koji surađuje analizirani su i utvrđeno je da su pouzdani i da se na njima može temeljiti uobičajena vrijednost.
(49)
Stoga je privremeno zaključeno da je Kanada primjerena i odgovarajuća analogna zemlja u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe.
4.2. Utvrđivanje uobičajene vrijednosti
(50)
S obzirom na to da jedino trgovačko društvo koje je odabrano za uvrštavanje u uzorak i trgovačko društvo čiji je zahtjev za individualno ispitivanje prihvaćen nisu mogla pokazati da su ispunila kriterije za MET, uobičajena vrijednost za sve kineske proizvođače izvoznike utvrđena je na temelju podataka primljenih od proizvođača u analognoj zemlji.
(51)
U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe, Komisija je najprije ispitala je li prodaja istovjetnog proizvoda u Kanadi neovisnim kupcima bila reprezentativna. Utvrđeno je da je prodaja istovjetnog proizvoda kanadskog proizvođača koji surađuje prodana u reprezentativnim količinama na kanadskom domaćem tržištu kada se usporedi s prodajom odnosnog proizvoda Uniji koju su izvršili proizvođači izvoznici uključeni u uzorak i proizvođač izvoznik čiji je zahtjev za individualno ispitivanje prihvaćen.
(52)
Komisija je naknadno ispitala može li se ta prodaja smatrati ostvarenom u uobičajenom tijeku trgovine prema članku 2. stavku 4. Osnovne uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima. Domaći poslovi prodaje smatrali su se profitabilnima kada je jedinična cijena bila jednaka ili iznad troškova proizvodnje. Trošak proizvodnje kanadskog proizvođača tijekom RIP-a tako je utvrđen.
(53)
Za one vrste proizvoda kod kojih je po obujmu više od 80 % prodaje na domaćem tržištu bilo iznad troška i kod kojih je ponderirana prosječna prodajna cijena odnosne vrste proizvoda bila jednaka ili veća od jediničnog troška proizvodnje, uobičajena vrijednost po vrsti proizvoda izračunana je kao ponderirani prosjek stvarnih domaćih cijena ukupne prodaje odnosne vrste proizvoda, bez obzira na to je li ta prodaja bila profitabilna ili ne.
(54)
Kada je obujam profitabilne prodaje vrste proizvoda iznosio 80 % ili manje ukupnog obujma prodaje navedene vrste ili kada je ponderirana prosječna cijena navedene vrste bila niža od troška proizvodnje, uobičajena se vrijednost temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni koja je izračunana kao ponderirana prosječna cijena samo profitabilne domaće prodaje navedene vrste tijekom RIP-a.
(55)
U pogledu vrsta proizvoda koje nisu bile profitabilne, uobičajena vrijednost izračunana je pomoću troška proizvodnje kanadskog proizvođača uvećanog za troškove POA i maržu dobiti za vrste proizvoda koje su profitabilne.
4.3. Izvozne cijene za proizvođače izvoznike kojima je odobren IT
(56)
S obzirom na to da su svi proizvođači izvoznici koji surađuju, a odobren im je IT izvršili prodaju Uniji izravno nezavisnim kupcima i Uniji, izvozne cijene temeljile su se na cijenama koje su stvarno plaćene ili se plaćaju za odnosni proizvod, u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe.
4.4. Usporedba
(57)
Uobičajena vrijednost i izvozna cijena uspoređene su na razini franko tvornica. Kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, učinjene su odgovarajuće prilagodbe na temelju razlika koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Izvršene su prilagodbe, prema potrebi, u pogledu prijevoza, osiguranja, manipulativnih i popratnih troškova, pakiranja, kredita, bankovnih naknada i provizija kada je utvrđeno da su oni opravdani, točni i potkrijepljeni dokazima.
5. Dampinške marže
(58)
Prema članku 2., stavku 11. i stavku 12. Osnovne uredbe, utvrđene su dampinške marže za proizvođače izvoznike kojima je odobren IT na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti utvrđene za analognu zemlju pri čemu je ponderirani prosjek izvozne cijene svakog trgovačkog društva izražen kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno.
(59)
Ponderirani prosjek dampinških marži proizvođača izvoznika u uzorku izračunan je za proizvođače izvoznike koji surađuju, a koji nisu obuhvaćeni uzorkom. Na toj osnovi, privremena dampinška marža za proizvođače izvoznike izvan uzorka, izražena kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznosi 61,1 %.
(60)
Kako bi se izračunala dampinška marža na području cijele zemlje koja se primjenjuje na proizvođače izvoznike u NRK-u koji ne surađuju i koji su nepoznati, razina suradnje prvo je utvrđena usporedbom obujma izvoza u Uniju koji su prijavili proizvođači izvoznici koji surađuju s odgovarajućim podacima Eurostata.
(61)
S obzirom na to da je suradnja iz NRK-a bila približno 70 %, dampinška marža na području cijele zemlje primjenjiva na sve ostale izvoznike u NRK-u utvrđena je tako da se koristila najviša dampinška marža utvrđena za reprezentativne vrste proizvoda proizvođača izvoznika. Na temelju toga, razina dampinga na cijelom području zemlje privremeno je utvrđena na 77,9 % cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno.
(62)
Na toj osnovi, privremene dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose:
Trgovačko društvo
Privremena dampinška marža
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) i Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. i Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd;
54,6 %
Union Steel China i Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
Ponderirani prosjek uzorka
61,1 %
Dampinška marža na području cijele zemlje
77,9 %
D. ŠTETA
1. Proizvodnja Unije i industrija Unije
(63)
Svi raspoloživi podaci o proizvođačima iz Unije, uključujući podatke dane u pritužbi, podatke prikupljene od proizvođača iz Unije prije i nakon pokretanja ispitnog postupka i provjereni odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku korišteni su kako bi se utvrdila ukupna proizvodnja Unije u razmatranom razdoblju.
(64)
Tijekom RIP-a, OCS su proizvodila 22 proizvođača u Uniji. Na temelju navedenog u prethodnoj uvodnoj izjavi, ukupna proizvodnja Unije procijenjena je na oko 3 645 298 tona tijekom RIP-a. Proizvođači iz Unije, koji čine ukupnu proizvodnju Unije, čine industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe i dalje se u tekstu navode kao „industrija Unije”.
2. Utvrđivanje odgovarajućeg tržišta Unije
(65)
Tijekom ispitnog postupka utvrđeno je da je značajan dio proizvodnje proizvođača iz Unije u uzorku namijenjen vlastitom korištenju, tj. da je jednostavno prenesen (bez računa) i/ili dostavljen po cijeni prijevoza unutar istog trgovačkog društva ili grupacije trgovačkih društava za daljnju preradu.
(66)
Kako bi se utvrdilo je li ili nije industrija Unije pretrpjela štetu i utvrdila potrošnja i razni gospodarski pokazatelji vezani uz stanje industrije Unije, ispitano je je li i u kojoj mjeri naknadno korištenje proizvodnje industrije Unije trebalo uzeti u obzir u analizi.
(67)
Kako bi se dobila što potpunija slika mogućeg stanja industrije Unije, primljeni su i analizirani podaci za cjelokupnu aktivnosti OCS-a te je naknadno utvrđeno je li proizvodnja bila namijenjena za vlastito korištenje ili za slobodno tržište.
(68)
Za sljedeće gospodarske pokazatelje koji se odnose na industriju Unije utvrđeno je da se valjana analiza i evaluacija trebaju usmjeriti na stanje koje prevladava na slobodnom tržištu: obujam prodaje i prodajne cijene na tržištu Unije, udio na tržištu, rast, izvozni obujam i cijene te su pokazatelji štete ispravljeni za poznato vlastito korištenje i prodaju u industriji Unije te su se odvojeno analizirali vlastito korištenje i prodaja.
(69)
S obzirom na ostale gospodarske pokazatelje, na temelju ispitnog postupka je utvrđeno da se oni mogu objektivno ispitati samo upućivanjem na cijelu aktivnost. Naime, proizvodnja (i za ograničeno i za slobodno tržište), kapacitet, iskorištenost kapaciteta, ulaganja, zalihe, zaposlenost, produktivnost, plaće, rast, mogućnost prikupljanja kapitala ovise o cijeloj aktivnosti, bez obzira na to je li proizvodnja ograničena ili se prodaje na slobodnom tržištu.
3. Potrošnja Unije
(70)
Industrija Unije prodaje istovjetni proizvod nepovezanim kupcima te prodaje/prenosi povezanim trgovačkim društvima radi daljnje prerade, primjerice u servisnim centrima za čelik.
(71)
Prilikom izračuna očite potrošnje OCS-a u Uniji Komisija je dodala obujam ukupnog uvoza OCS-a u Uniju prema izvještaju Eurostata te obujam prodaje i vlastitog korištenja istovjetnog proizvoda u Uniji koji proizvodi industrija Unije kako je navedeno u pritužbi te potvrđeno tijekom posjeta radi provjere za proizvođače iz Unije u uzorku.
(72)
U pogledu Eurostatovih podataka o uvozu, treba napomenuti da opisi odgovarajućih oznaka KN (vidjeti u gornjoj uvodnoj izjavi 13.) nisu ograničeni na opis proizvoda u ispitnom postupku te uvoz o kojem izvještava Eurostat pod tim oznakama može uključivati ostale proizvode. No, u nedostatku podataka o mogućim količinama na koje taj drugi uvoz utječe ili dokaza da bi te količine mogle biti bitne, privremeno je odlučeno da se koriste puni podaci u pogledu uvoza pod odgovarajućim oznakama KN prema izvještaju Eurostata.
(73)
Na temelju toga ukupna potrošnja Unije razvijala se kako slijedi:
2008.
2009.
2010.
RIP
Potrošnja (u tonama)
5 691 713
4 327 650
4 917 068
5 177 970
Indeks (2008. = 100)
100
76
86
91
(74)
Ukupna potrošnja na tržištu EU-a smanjila se za 9 % u razmatranom razdoblju. Između 2008. i 2009. došlo je do smanjenja od oko 24 % što je rezultat globalno negativnih učinaka gospodarske krize, posebno u građevinskoj industriji. Nakon toga je započeo oporavak potrošnje te se povećao ukupno za 20 % od 2009. do RIP-a, ali i dalje je ostala ispod početne razine iz 2008.
4. Uvoz iz odnosne zemlje i tržišni udio
(75)
Uvoz iz NRK-a u Uniju tijekom razmatranog razdoblja razvijao na sljedeći način:
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam uvoza iz NRK-a (u tonama)
472 988
150 497
464 582
702 452
Indeks (2008. = 100)
100
32
98
149
Tržišni udio
8,3 %
3,5 %
9,4 %
13,6 %
Indeks (2008. = 100)
100
42
114
163
Izvor: Eurostat
(76)
Bez obzira na razvoj potrošnje, obujam uvoza iz NRK-a znatno se povećao za 49 % tijekom razmatranog razdoblja. Zbog negativnih učinaka ekonomske krize obujam uvoza iz NRK-a naglo se smanjio u 2009. No, uvoz iz NRK-a započeo je iznimno brzim ritmom tako da je povećanje od 2009. do RIP-a iznosilo nevjerojatnih 367 %.
(77)
Slično tome, tržišni udio koji je držao taj uvoz smanjio se za 63 % u razmatranom razdoblju. Iako je pao od 2008. do 2009 za više od pola, zabilježio je nevjerojatni rast od 2009. do RIP-a i povećao se za 290 %.
4.1. Cijene uvoza i sniženje cijena
Uvoz iz NRK-a
2008.
2009.
2010.
RIP
Prosječna cijena u EUR/tona
875
728
768
801
Indeks (2008. = 100)
100
83
88
91
Izvor: Eurostat
(78)
Prosječna uvozna cijena iz NRK-a smanjila se za 9 % tijekom razmatranog razdoblja. Između 2008. i 2009., znatno se smanjila za 17 %, zatim se povećala za pet postotnih bodova između 2009. i 2010. te za daljnjih tri posto u RIP-u.
(79)
Cijene uvoza iz NRK-a dosljedno su ostale ispod prodajnih cijena u industriji Unije tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Kako je naglašeno u gornjoj tablici, dok u 2009. tijekom vrhunca gospodarske krize čak ni sniženje cijene od 17 % nije moglo pomoći kineskom uvozu da zadrži tržišni udio u stanju naglo smanjene potrošnje i usporavanja značajnog tržišta, stalno snižavanje cijena u naknadnim godinama objašnjava stabilno impresivno povećanje tržišnog udjela uvoza iz NRK-a između 2009. i RIP-a.
(80)
Kako bi se odredilo sniženje cijene tijekom RIP-a, ponderirani prosjek prodajnih cijena po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije u uzorku naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene razini franko tvornica, uspoređen je s odgovarajućim ponderiranim prosjekom cijena po vrsti proizvoda za uvoz od kineskih proizvođača koji surađuju prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđenima na osnovi CIF s odgovarajućim prilagodbama za troškove nakon uvoza.
(81)
Usporedba cijena napravljena je za svaku vrstu za poslove na istoj razini trgovine, primjereno prilagođena prema potrebi, nakon odbijanja rabata i popusta. Rezultat usporedbe, kada se izrazi kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom RIP-a, pokazao je ponderirani prosjek marža sniženja cijena do 25,9 % kineskih proizvođača izvoznika koji surađuju.
5. Gospodarsko stanje industrije Unije
5.1. Uvodne napomene
(82)
Prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala sve važne gospodarske čimbenike i pokazatelje koji su utjecali na stanje industrije Unije.
(83)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 5., odabir uzoraka se koristio za ispitivanje moguće štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(84)
Pruženi podaci koji su provjereni u prostorijama proizvođača iz EU-a u uzorku korišteni su kako bi se utvrdili mikroekonomski pokazatelji poput jedinične cijene, jediničnog troška, profitabilnosti, novčanog tijeka, ulaganja, povrata ulaganja, sposobnosti prikupljanja kapitala i zaliha.
(85)
Podaci koje je pružio podnositelj pritužbe za sve proizvođače OCS-a u Uniji, koji su uspoređeni s ostalim dostupnim izvorima i provjerenim podacima proizvođača iz Unije u uzorku, korišteni su da bi se utvrdili makroekonomski pokazatelji, primjerice proizvodnja industrije Unije, kapacitet proizvodnje, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, zaposlenost i produktivnost
5.2. Podaci koji se odnose na industriju Unije kao cjelinu
5.2.1. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(86)
Svi raspoloživi podaci o industriji Unije, uključujući podatke dane u pritužbi, podatke prikupljene od proizvođača iz Unije prije i nakon pokretanja ispitnog postupka i provjereni odgovori na upitnik proizvođača iz Unije u uzorku korišteni su kako bi se utvrdila ukupna proizvodnja Unije u razmatranom razdoblju.
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam proizvodnje (tone)
4 218 924
3 242 741
3 709 441
3 645 298
Indeks (2008. = 100)
100
77
88
86
Proizvodni kapacitet (u tonama)
5 649 268
5 754 711
5 450 138
5 431 288
Indeks (2008. = 100)
100
102
96
96
Iskorištenost kapaciteta
75 %
56 %
68 %
67 %
Indeks (2008. = 100)
100
75
91
90
Izvor: pritužba, odgovori na upitnik
(87)
Gornja tablica pokazuje da se proizvodnja smanjila za 14 % tijekom razmatranog razdoblja. U skladu sa smanjenjem u potražnji, proizvodnja se jako smanjila u 2009. nakon čega se djelomično oporavila u 2010. prije blagog pada u RIP-u unatoč povećanju u potrošnji.
(88)
Proizvodni kapacitet tijekom razmatranog razdoblja smanjio se za 4 %. Iskorištenost kapaciteta slijedila je kretanje proizvodnje i smanjila se za 10 % tijekom razmatranog razdoblja.
5.2.2. Obujam prodaje, tržišni udio i rast
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam prodaje (u tonama)
3 355 766
2 707 611
3 003 917
2 936 255
Indeks (2008. = 100)
100
81
90
87
Tržišni udio (u tonama)
59,0 %
62,6 %
61,1 %
56,7 %
Indeks (2008. = 100)
100
106
104
96
Izvor: pritužba, odgovori na upitnik
(89)
Obujam prodaje industrije Unije nepovezanim kupcima 2009. godine jako se smanjio za 19 %. Obujam prodaje 2010. godine povećao se za devet postotnih bodova, ali zatim je pao za tri postotna boda u RIP-u.
(90)
Tržišni udio industrije Unije smanjio se za 4 % tijekom razmatranog razdoblja. Nakon početnog povećanja tržišnog udjela 2009., industrija Unije zabilježila je smanjenje udjela u 2010. i RIP-u tako da joj je udio na tržištu bio 6 % manji u RIP-u nego 2009. godine, a to se dogodilo s obzirom na povećanje od više od 20 % u potrošnji tijekom istom razdoblja. Dakle, nije bilo moguće iskoristiti rastuću potrošnje te vratiti razine prodaje i dio prethodno izgubljenog tržišnog udjela.
(91)
Dok je potrošnja Unije doživjela pad od 9 % tijekom razmatranog razdoblja te se obujam prodaje industrije Unije nepovezanim strankama smanjio za 13 %, tržišni udio industrije Unije smanjio se za 2,3 postotna boda s 59 % u 2008. na 56,7 u RIP-u.
5.2.3. Zaposlenost i produktivnost
2008.
2009.
2010.
RIP
Trošak zapošljavanja (u EPRV-u)
6 790
5 953
5 723
5 428
Indeks (2008. = 100)
100
88
84
80
Produktivnost (u tonama/EPRV-u)
621
545
648
672
Indeks (2008. = 100)
100
88
104
108
Izvor: pritužba, odgovori na upitnik, Eurofer
(92)
Zaposlenost u industriji Unije slijedila je kretanje progresivnog smanjenja. Dakle, ukupni broj zaposlenika izmjeren u ekvivalentima punog radnog vremena (EPRV) u industriji smanjio se za 20 % tijekom razmatranog razdoblja i dosegao najnižu razinu u RIP-u. No, produktivnost se povećala za 8 % tijekom razmatranog razdoblja što pokazuje da je industrija pokušavala racionalizirati troškove proizvodnje.
5.3. Podaci o proizvođačima iz Unije u uzorku
5.3.1. Prosječna prodajna jedinična cijena u Uniji i trošak proizvodnje
(93)
Prosječne prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku nepovezanim kupcima u Uniji smanjile su se za 3 % tijekom razmatranog razdoblja. U razdoblju od 2009. do RIP-a, u skladu s povećanom potrošnjom i obujmom prodaje, cijene su se oporavile za 23 %, ali nisu dosegle razinu iz 2008.
(94)
Istodobno, prosječni trošak proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda povećao se za 6 % tijekom razmatranog razdoblja zbog povećanog troška proizvodnje po jedinici jer su troškovi POA po jedinici pali za 34 %.
(95)
Nakon pada jedinične cijene od 21 % prema nepovezanim kupcima u 2009. i gubitka koji je proizašao iz toga, jedinična cijena počela se oporavljati. U 2010. i tijekom RIP-a industrija Unije zabilježila je povećanje troškova i mogla je tek umjereno povećati cijene da bi ih pokrila, toliko da omogući održavanje profitabilnosti na istoj razini kao i u 2010. i RIP-u. No, to je dovelo do daljnjeg gubitka tržišnog udjela, s obzirom na to da su cijene kineskog uvoza bile stalno niže od cijena industrije Unije.
2008.
2009.
2010.
RIP
Jedinična cijena u EU-u prema nepovezanim kupcima (EUR/tona)
1 023
805
911
994
Indeks (2008. = 100)
100
79
89
97
Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)
925
884
893
978
Indeks (2008. = 100)
100
95
97
106
Izvor: provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ u uzorku
5.3.2. Ulaganja, novčani tijek, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
2008.
2009.
2010.
RIP
Profitabilnost prodaje u EU-u nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)
6,7 %
-9,3 %
2,8 %
2,6 %
Indeks (2008. = 100)
100
- 138
41
39
Novčani tijek (EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Indeks (2008. = 100)
100
64
46
62
Ulaganja (EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Indeks (2008. = 100)
100
8
22
27
Povrat ulaganja
13,8 %
-13,9 %
5,9 %
6 %
Indeks (2008. = 100)
100
- 101
43
44
Izvor: provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ u uzorku
(96)
Profitabilnost industrije Unije utvrđena je izražavanjem neto dobiti od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima prije oporezivanja u postocima prometa kod te prodaje. U godini gospodarske krize 2009. profitabilnost industrije Unije dramatično se smanjila i dovela do gubitka od 13,9 %. Od 2010. počela se oporavljati, ali povećani troškovi proizvodnje spriječili su je da postigne razinu koju se smatra zdravom i održivom za industriju (6,7 % - vidjeti uvodnu izjavu 156.). Tijekom cijelog razmatranog razdoblja profitabilnost je pala za 61 %.
(97)
Kretanje u novčanom tijeku u velikoj je mjeri slijedilo negativno kretanje u profitabilnosti. Najniža razina postignuta je 2010. Slično tome, povrat investicija smanjio se za 56 % s 13,8 % u 2008. na 6 % u RIP-u.
(98)
Kretanje profitabilnosti, novčanog tijeka i povrata investicija tijekom razmatranog razdoblja ograničilo je industriju Unije u investiranju u svoje aktivnosti i narušilo njezin razvoj. Industrija Unije uspjela je izvršiti značajna ulaganja početkom razmatranog razdoblja, ali nakon toga su investicije naglo pale 2009. i ukupno se smanjile za 73 % tijekom razmatranog razdoblja.
(99)
Kako je navedeno gore, financijski su se rezultati industrije Unije pogoršali, ali nije se pokazalo da je njezina sposobnost prikupljanja kapitala ozbiljno ugrožena tijekom razmatranog razdoblja.
5.3.3. Zalihe
2008.
2009.
2010.
RIP
Završne zalihe (u tonama)
116 852
97 533
124 848
130 593
Indeks (2008. = 100)
100
83
107
112
Izvor: provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ u uzorku
(100)
Za šest proizvođača iz Unije u uzorku zalihe su činile oko 8 % obujma proizvodnje u RIP-u. Razina završnih zaliha se tijekom razmatranog razdoblja povećala za 12 %. Iako treba napomenuti da zalihe nisu važan pokazatelj za industriju jer do proizvodnje najčešće dolazi po narudžbi te je do osnovnog povećanja zaliha došlo od 2009. do RIP-a što se vremenski poklopilo s naglim rastom dampinškog uvoza iz NRK-a.
5.3.4. Troškovi rada
Prosječan trošak rada po zaposleniku (EUR, proizvođači iz EU-a u uzorku)
60 959
57 892
58 637
62 347
Indeks (2008. = 100)
100
95
96
102
(101)
Prosječni trošak rada proizvođača iz Unije u uzorku povećao se samo za 2 % tijekom razmatranog razdoblja što je manje od stope inflacije. Ispitni postupak pokazao je da su proizvođači u uzorku izvršili značajne rezove, posebno općih i administrativnih troškova te su se usmjerili na učinkovitost.
5.3.5. Vlastito korištenje i vlastita prodaja
(102)
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 65., postoji značajno tržište za OCS u EU-u koje se oblikuje daljnjim korištenjem OCS-a u industriji Unije. Za analizu tog tržišta razmatran je cjelokupni obujam vlastitog korištenja i prodaje proizvođača iz Unije u uzorku i ostalih proizvođača iz Unije povezanim strankama (vlastita prodaja).
(103)
Utvrđeno je da su vlastito korištenje i vlastita prodaja bili namijenjeni daljnjoj preobrazbi od strane samih trgovačkih društava ili njihovih povezanih trgovačkih društava u grupacijama proizvođača iz Unije u uzorku koji se uglavnom bave poslom s građevinskim materijalom, tj. krajnjim korisnicima OCS-a.
(104)
Na temelju gore navedenog je utvrđeno da je vlastito korištenje i vlastita prodaja proizvođača iz Unije činila 27 % ukupnog obujma proizvodnje u RIP-u. Tijekom razmatranog razdoblja vlastito korištenje i povezani obujam prodaje smanjili su se za 19 %, a tržišni udio pao je za 11 %.
2008.
2009.
2010.
RIP
Vlastito korištenje i vlastita prodaja (tone)
1 225 686
935 374
994 933
993 701
Indeks (2008. = 100)
100
76
81
81
Tržišni udio
22 %
22 %
20 %
19 %
Indeks (2008. = 100)
100
100
94
89
Izvor: pritužba i provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ u uzorku
(105)
Vrijednost vlastitog korištenja i vlastite prodaje analizirana je na temelju odgovora na upitnik koje su pružili proizvođači iz uzorka i koji su provjereni tijekom posjeta radi provjere u njihovim prostorijama. Ispitnim postupkom je utvrđeno da nema bitne razlike između vlastitog korištenja i vlastite prodaje u pogledu krajnjeg korištenja proizvoda. Vlastito korištenje su prijavila trgovačka društva u kojima se daljnja proizvodnja odvijala u istom pravnom subjektu, no vlastita prodaja bila je prodaja drugim povezanim pravnim subjektima s računom. Nadalje, metoda određivanja cijene kod vlastitog korištenja i prodaje za povezane stranke bila je slična, tj. fer vrijednost (metoda „trošak uz dodatak”) proizvoda je naplaćena povezanim trgovačkim društvima i unutarnjim daljnjim proizvodnim jedinicama trgovačkih društava u uzorku.
(106)
Dakle, prosječna vrijednost po toni povećala se za 1 % tijekom razmatranog razdoblja i kao takva bila je 2 % niža od prodajne cijene proizvođača iz Unije nepovezanim kupcima u RIP-u.
2008.
2009.
2010.
RIP
Vlastito korištenje i vlastita prodaja (EUR/tona)
967
787
910
975
Indeks (2008. = 100)
100
81
94
101
Izvor: provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ u uzorku
(107)
Ako se uzme u obzir da je većina vlastite prodaje i vlastitog korištenja namijenjena daljnjim poslovima s građevinskim materijalom proizvođača iz Unije, ta prodaja i vlastito korištenje također je neizravno izloženo natjecanju s drugim dionicima na tržištu, uključujući dampinški uvoz iz NRK-a. Unutarnja potražnja daljnje proizvodnje ovisila bi o prilici za prodaju daljnjih proizvoda na slobodnom tržištu na kojem nema utjecaja dampinškog uvoza. Zato se može zaključiti da je smanjenje obujma i tržišnog udjela tijekom razmatranog razdoblja posljedica natjecanja s dampinškim uvozom iz NRK-a.
5.3.6. Učinci prethodnog dampinga ili subvencioniranja
(108)
S obzirom na to da je ovo prvi antidampinški postupak u pogledu odnosnog proizvoda, nema dostupnih podataka za procjenu učinaka mogućeg prethodnog dampinga ili subvencioniranja.
6. Visina stvarne dampinške marže
(109)
Sve utvrđene marže navedene gore u odjeljku o dampingu znatno su više od razine de minimis. Nadalje, s obzirom na obujam i cijene dampinškog uvoza iz NRK-a, učinak stvarnih marža dampinga na tržištu EU-a ne može se smatrati zanemarivim.
7. Zaključak o šteti
(110)
Ispitni postupak pokazao je da su se svi pokazatelji štete koji se odnose na gospodarsku situaciju industrije Unije pogoršali ili se nisu razvili u skladu s potrošnjom tijekom razmatranog razdoblja.
(111)
Tijekom razmatranog razdoblja, u kontekstu smanjene potrošnje, obujam uvoza iz NRK-a stabilno se i znatno povećao. Istodobno se obujam prodaje industrije Unije smanjio sveukupno za 13 % te je tržišni udio pao s 59 % 2008. na 56,7 % u RIP-u. Iako se potrošnja oporavila za 20 %, od 2009. do RIP-a, nakon godine gospodarske krize koja je utjecala na potražnju tržišni se udio industrije Unije smanjivao. Industrija Unije nije uspijevala vratiti izgubljeni tržišni udio u pogledu znatnog širenja dampinškog uvoza iz NRK-a na tržište EU-a. Dampinški uvoz niske cijene povećao se tijekom razmatranog razdoblja pri čemu je stalno snižavao cijene industrije Unije.
(112)
Nadalje, pokazatelji štete vezani uz financijski rezultat industrije Unije, kao što su novčani tijek i profitabilnost, bili su ozbiljno pogođeni. To znači da je sposobnost industrije Unije da prikupi kapital i ulaže bila narušena.
(113)
Na temelju gore navedenog, zaključeno je da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.
E. UZROČNOST
1. Uvod
(114)
U skladu s člankom 3. stavcima 6. i 7. Osnovne uredbe, ispitano je, je li dampinški uvoz podrijetlom iz NRK-a prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u mjeri koja se može smatrati materijalnom. Ispitani su poznati čimbenici osim dampinškog uvoza, koji su u isto vrijeme mogli uzrokovati štetu industriji Unije, kako bi se osiguralo da se šteta koju su uzrokovali ti ostali čimbenici ne pripiše dampinškom uvozu.
2. Učinak dampinškog uvoza
(115)
Ispitni je postupak pokazao da se potrošnja Unije smanjila za 9 % tijekom razmatranog razdoblja, dok se obujam dampinškog uvoza iz NRK-a jako povećao za oko 49 %, te se njihov tržišni udio također povećao za 63 % s 8,3 % 2008. na 13,6 % u RIP-u. Istodobno se obujam prodaje industrije Unije nepovezanim strankama smanjio za 13 %, a tržišni udio te prodaje se smanjio za 4 %, s 59 % 2008. na 56,7 % u RIP-u.
(116)
Nadalje, dok je na uvoz iz NRK-a također utjecala gospodarska kriza te je pao za 68 % od 2008. do 2009, oporavio se od 2009. do RIP-a velikom brzinom za 367 % na kraju RIP-a, iako se potrošnja Unije povećala samo za 20 % tijekom tog razdoblja. Smanjenjem jedinične cijene za 9 % u usporedbi s 2008. i snižavanjem cijene industrije Unije za 25,9 % tijekom RIP-a, uvoz iz Kine povećao je svoj tržišni udio od 2008. do RIP-a za 63 % na 13,6 %.
(117)
Istodobno, od 2008. do RIP-a obujam prodaje proizvođača iz Unije nepovezanim strankama ukupno je pao za 13 %. U vrijeme oporavka tržišta, od 2009. do RIP-a, industrija Unije mogla je povećati obujam prodaje nepovezanim strankama za samo 8 %, ali je izgubila tržišni udio od 9 % čime je u ograničenoj mjeri imala korist od povećane potrošnje. Ipak je kineski uvoz imao najveću korist od oporavka potrošnje, čime je Kina ostale dionike na tržištu ostavila daleko iza sebe.
(118)
Prosječne uvozne cijene iz NRK-a smanjile su se za 9 % tijekom razmatranog razdoblja. Iako je kretanje bilo uzlazno nakon naglog pada u 2009., od 2009. do RIP-a ostale su stalno ispod razina koje je naplaćivala industrija Unije. Jedinična cijena nepovezanim kupcima u EU-u smanjila se samo za 3 % čime je djelomično pokazala otpor na cjenovni pritisak koji je vršio kineski uvoz. Međutim, te su cijene očito zadržane na teret manjeg obujma prodaje i smanjene profitabilnosti prodaje, jer se smanjila za 61 % sa 6,7 % 2008. na 2,6 % u RIP-u kako su se troškovi proizvodnje povećavali.
(119)
Na temelju gore navedenog zaključuje se da je rast dampinškog uvoza iz NRK-a pri cijenama koje stalno snižavaju cijene industrije Unije imao presudnu ulogu u materijalnoj šteti koju je pretrpjela industrija Unije i koja je spriječila industriju Unije da u potpunosti izvuče korist iz oporavka potrošnje Unije.
3. Učinak ostalih čimbenika
3.1. Uvoz iz trećih zemalja
Zemlja
2008.
2009.
2010.
RIP
Južna Koreja
Obujam (u tonama)
228 123
226 568
173 935
237 164
Indeks (2008. = 100)
100
99
76
104
Tržišni udio (%)
4 %
5,2 %
3,5 %
4,6 %
Indeks (2008. = 100)
100
131
88
114
Pros. cijena
901
727
846
903
Indeks (2008. = 100)
100
81
94
100
Indija
Obujam (u tonama)
159 999
149 138
155 384
141 391
Indeks (2008. = 100)
100
93
97
88
Tržišni udio (%)
2,8 %
3,4 %
3,2 %
2,7 %
Indeks (2008. = 100)
100
123
112
97
Pros. cijena
932
667
773
824
Indeks (2008. = 100)
100
72
83
88
Ostale zemlje
Obujam (u tonama)
249 151
158 461
124 319
167 007
Indeks (2008. = 100)
100
64
50
67
Tržišni udio (%)
4,4 %
3,7 %
2,5 %
3,2 %
Indeks (2008. = 100)
100
84
58
74
Pros. cijena
951
809
924
955
Indeks (2008. = 100)
100
85
97
100
Ukupno za sve treće zemlje osim NRK-a
Obujam (u tonama)
637 274
534 167
453 637
545 562
Indeks (2008. = 100)
100
84
71
86
Tržišni udio (%)
11,2 %
12,3 %
9,2 %
10,5 %
Indeks (2008. = 100)
100
110
82
94
Pros. cijena
929
735
842
898
Indeks (2008. = 100)
100
79
91
97
Izvor: Eurostat
(120)
Dok je uvoz iz NRK-a činio 56 % cjelokupnog uvoza u EU tijekom RIP-a, ostali važni izvori uvoza bili su iz Republike Indije („Indija”) (11 %) i Južne Koreje (19 %). Za razliku od uvoza iz NRK-a, uvoz iz Indije, iako je njegova prosječna cijena oštro pala za 12 %, ukupno se smanjio za 12 % tijekom razmatranog razdoblja i izgubio tržišni udio za 3 %. Uvoz iz Južne Koreje povećao se samo za 4 % pri čemu je prosječna cijena ostala na istoj razini kao i 2008. Tržišni udio uvoza iz Indije bio je 2,7 % u RIP-u dok je Južna Koreja držala udio od 4,6 %.
(121)
Ostali uvoz koji je predstavljao 14 % ukupnog uvoza smanjio se za 33 % i prosječna cijena ostala je na istoj razini kao i 2008.
(122)
Iako je prosječna cijena cjelokupnog ostalog uvoza bila ispod razine cijene industrije Unije, učinak tog uvoza, ako ga je bilo, može biti samo zanemariv. Kao prvo, nema dokaza da se uvozom iz ostalih izvora nepošteno trgovalo. Kao drugo, za razliku od kineskog uvoza cjelokupna razina cijene iz glavnih izvora ostalog uvoza ostala je razmjerno stabilna tijekom cijelog razmatranog razdoblja te pokazuje da se industrija Unije može uspješno natjecati u tržišnim segmentima s tim uvozom. Kao treće, uvoz iz ostalih zemalja smanjio se tijekom razmatranog razdoblja te je dalje ostao na niskoj razini, sveukupno i za glavne zemlje izvoznice pojedinačno. Štoviše, smanjeni tržišni udio ostalog uvoza potvrđuje da taj uvoz nije mogao nanijeti štetu industriji Unije.
3.2. Realizacija izvoza industrije Unije
2008.
2009.
2010.
RIP
Izvoz, Eurostat (u tonama)
669 790
612 204
580 477
605 760 |
Indeks (2008. = 100)
100
91
87
90
Prosječna cijena (EUR/tona)
1 068
937
995
1 092
Indeks (2008. = 100)
100
88
93
102
Izvoz proizvođača iz Unije u uzorku
53 542
46 516
48 102
46 228
Indeks (2008. = 100)
100
87
90
86
Prosječna prodajna cijena (EUR/tona)
1 086
826
984
1 132
Indeks (2008. = 100)
100
76
91
104
Izvor: Eurostat i provjereni odgovori na upitnik
(123)
Ukupni izvoz OCS-a koji je ostvarila industrija Unije u treće zemlje prema Eurostatu smanjio se za 10 % tijekom razmatranog razdoblja. No, prosječna cijena bila je razmjerno visoka i povećala se za 2 % tijekom razmatranog razdoblja. Izvoz je predstavljao 17 % ukupne proizvodnje EU-a i kao takav je pomogao industriji Unije da postigne ekonomiju razmjera i smanji sveukupne troškove proizvodnje. Zato se može zaključiti da aktivnost izvoza industrije Unije nije mogla biti mogući uzrok materijalne štete.
(124)
Ta općenita slika ogledava se u stanju izvoza nepovezanim kupcima u trećim zemljama koji su ostvarili proizvođači iz Unije u uzorku. Smanjio se za 14 % tijekom razmatranog razdoblja, no i ovdje je jedinična cijena izvoza stalno bila viša (prosječno za 2 do 12 %, ovisno o godini) od cijene u EU-u. S obzirom na to da je obujam izvoza bio samo 3 % ukupne proizvodnje, nije ga se moglo pripisati šteti koju je pretrpjelo tržište EU-a.
3.3. Vlastiti uvoz iz NRK-a industrije Unije
(125)
Tijekom ispitnog postupka tvrdilo se da su podnositelji pritužbe (kroz svoja povezana trgovačka društva) i sami sudjelovali u uvozu odnosnog proizvoda iz NRK-a i da je taj uvoz činio od 20 do 40 % ukupnog uvoza iz NRK-a. Međutim, nije predočen dokaz koji bi podupirao tu tvrdnju. Nakon ispitivanja tih tvrdnji, utvrđeno je da su proizvođači iz Unije uvezli samo oko 10 000 tona tijekom RIP-a, što je uvelike bilo u skladu s podacima koje je podnositelj pritužbe dostavio prilikom pokretanja postupka. Utvrđeno je da su otprilike sličan obujam, koji nije objavljen u skladu s člankom 19. Osnovne uredbe, uvezla povezana trgovačka društva proizvođačâ iz Unije. Taj je uvoz zajedno činio samo oko 2-3 % ukupnog uvoza iz NRK-a. Posljedično, ne može se zaključiti da je industrija Unije uvozila iz NRK-a u tolikim količinama te u takvom uzorku (1) da bi se doveo u pitanje njihov status proizvođača u Uniji u skladu s člankom 4. stavkom 1. točkom (a) Osnovne uredbe ili (2) da bi sebi nanijeli štetu. Zato se argument privremeno odbacuje.
3.4. Vlastito korištenje i vlastita prodaja
(126)
Neke zainteresirane stranke tvrdile su da je štetu industriji Unije uzrokovala njezina uključenost u daljnji posao proizvodnje građevinskog materijala (npr. panel-ploče, trapezni limovi itd.) izravno ili posredstvom povezanih trgovačkih društava unutar grupacija. Točnije, tvrdilo se da je industrija Unije OCS stavila na raspolaganje za svoje daljnje poslovanju po nižim cijenama od cijena nepovezanim trgovačkim društvima čime ih je „subvencionirala” unutar grupacije i omogućivala smanjenje cijena svojih konkurenata u daljnjem segmentu.
(127)
Kako je prikazano u gornjim uvodnim izjavama od 102. do 107., prosječna vrijednost vlastitog korištenja i vlastite prodaje po toni bila je 2 % niža od prodajne cijene nepovezanim kupcima u RIP-u. Štoviše, ispitni postupak pokazao je da je na vlastito korištenje i vlastitu prodaju najvjerojatnije neizravno utjecalo nepošteno natjecanje zbog dampinškog uvoza. Dakle, ako je bilo kakve prednosti za daljnje poslovanje proizvođačâ iz Unije kako se tvrdilo, to se trebalo odraziti na razvoj tog pokazatelja štete. Stoga se taj argument privremeno odbacuje.
3.5. Gospodarska kriza
(128)
Gospodarska kriza i njezin učinak na građevinski sektor barem djelomično objašnjavaju smanjenje potražnje i pritisak na cijene tijekom razmatranog razdoblja. Kako je gore navedeno, potrošnja se 2009. smanjila za 24 %. Međutim, od 2009. tržište se počelo oporavljati i, do kraja RIP-a, potrošnja se povećala za 20 %.
(129)
No, analiza štete i uzročnosti razdvojila je slom tržišta u 2009. i kasniji oporavak od 2009. do RIP-a. Analizom štete i uzročnosti jasno je pokazano da je uvoz iz NRK-a u potpunosti iskoristio prednost oporavka potrošnje i dodatno stalno snižavao cijene industrije Unije, čime je priliku za jednake mogućnosti oporavka od pada za sve dionike pretvorio u neprekidnu borbu za preživljavanje.
3.6. Prekomjerni strukturni kapacitet
(130)
Neke zainteresirane stranke su tvrdile da uzrok štete industriji Unije, koja se većinom sastoji od vertikalno integriranih proizvođača čelika, nije uvoz iz NRK-a već strukturalni problemi industrije čelika EU-a kao što je prekomjerni kapacitet. Također se tvrdilo da je konsolidacija industrije čelika do koje je došlo prije razmatranog razdoblja dovela do prekomjernog kapaciteta i da je sva pretrpljena šteta posljedica previše proizvodnih objekata.
(131)
Naime, proizvodnja OCS-a intenzivna je za kapital i industrija ima razmjerno visoke fiksne troškove. No, ne može se zaključiti da je konsolidacija industrije Unije do koje je došlo prije razmatranog razdoblja dovela do prekomjernog kapaciteta. Nalazi su pokazali da je nakon malog povećanja postojećeg kapaciteta u 2009. industrija smanjila svoj kapacitet u 2010. te zatim ponovno u RIP-u. Razina kapaciteta u RIP-u bila je na nižoj razini od stvarne potrošnje u 2008., godini prije nego što su se osjetili puni učinci gospodarske krize. Potrošnja u EU-u još se nije vratila na razinu iz 2008.
(132)
Štoviše, nalazi ispitnog postupka pokazali su da se negativni učinci prekomjernog kapaciteta mogu pripisati isključivo u minimalnoj mjeri proizvođačima OCS-a u EU-u. Kao prvo, ispitni je postupak pokazao da je industrija Unije očito poduzimala korake kojima bi zadržala učinkovitost - POA je znatno smanjena za 34 %, a produktivnost se povećala za 8 % za cijelu industriju i za 6 % za trgovačka društva u uzroku. Kao drugo, nastavljanje ulaganja u proizvodne linije i fleksibilnost u njihovom korištenju za proizvodnju ostalih proizvoda pomoglo je pri postizanju ekonomije razmjera i smanjenju konačnih fiksnih troškova. Dakle, s obzirom na smanjenje iskorištenosti kapaciteta trgovačkih društava u uzorku za 18 % tijekom razmatranog razdoblja, prosječni troškovi proizvodnje povećali su se samo za 9 %, uključujući troškove sirovina. Zato nije moguće zaključiti da prekomjerni kapaciteti prekidaju uzročno-posljedičnu vezu. Taj se argument stoga privremeno odbacuje.
4. Zaključak o uzročnosti
(133)
Pokazalo se da se bitno povećao obujam i tržišni udio dampinškog uvoza podrijetlom iz NRK-a tijekom razmatranog razdoblja, a posebno od 2009. do RIP-a. Također je utvrđeno da je taj uvoz stalno snižavao cijene koje je industrija Unije naplaćivala na tržištu Unije, a posebno tijekom RIP-a.
(134)
To povećanje obujma i tržišnog udjela jeftinog dampinškog uvoza iz NRK-a podudaralo se s negativnim razvojem gospodarskog stanja industrije Unije. To se stanje pogoršalo u RIP-u kada, unatoč oporavku potrošnje, industrija Unije nije bila u stanju vratiti izgubljeni tržišni udio i profitabilnost te su ostali financijski pokazatelji poput novčanog tijeka i povrata investicije stagnirali na razini od 2010., a zaposlenost je dosegla najnižu razinu.
(135)
Ispitivanje drugih poznatih čimbenika koji su mogli nanijeti štetu industriji Unije pokazalo je da ti čimbenici nisu takvi da bi mogli prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz NRK-a i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(136)
Na temelju gore navedene analize koja je ispravno prepoznala razliku i razdvojila učinke svih poznatih čimbenika na stanje industrije Unije od štetnog utjecaja dampinškog izvoza, privremeno se zaključilo da je uvoz iz NRK-a prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u smislu članka 3. stavka 6. Osnovne uredbe.
F. INTERES UNIJE
1. Uvodne napomene
(137)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe, Komisija je ispitala postoje li, unatoč privremenom zaključku o štetnom uvozu, utemeljeni razlozi za zaključak da u ovom slučaju donošenje privremenih mjera nije u interesu Unije. Analiza interesa Unije temeljila se na uzimanju u obzir svih raznih uključenih interesa, tj. interesa industrije Unije, uvoznikâ i korisnikâ odnosnog proizvoda.
2. Interes industrije Unije
(138)
Industrija Unije kao cjelina sastoji se od 22 poznata proizvođača koji predstavljaju cjelokupnu proizvodnju OCS-a u Uniji prema Euroferu. Proizvođači se nalaze u različitim državama članicama Unije i izravno zapošljavaju više od 5 400 osoba vezano uz odnosni proizvod.
(139)
Nijedan od njih nije se suprotstavio pokretanju ispitnog postupka. Kako je gore prikazano u makroekonomskim pokazateljima, cjelokupna industrija EU-a zabilježila je pogoršanje svog stanja te je na nju negativno utjecao dampinški uvoz.
(140)
Industrija Unije pretrpjela je materijalnu štetu prouzročenu dampinškim uvozom iz NRK-a. Podsjeća se da su svi pokazatelji štete pokazali negativno kretanje tijekom razmatranog razdoblja. Posebno su pokazatelji štete vezani uz financijski rezultat proizvođača iz Unije koji surađuju, kao što su profitabilnost i povrat ulaganja, bili ozbiljno pogođeni. U slučaju izostanka mjera daljnje pogoršanje gospodarskog stanja industrije Unije čini se vrlo vjerojatnim.
(141)
Očekuje se da će uvođenje privremenih antidampinških pristojba vratiti poštene uvjete trgovine na tržište Unije i time omogućiti industriji Unije da uskladi svoje cijene OCS-a kako bi odrazila troškove raznih elemenata i tržišne uvjete. Može se također očekivati da bi uvođenje privremenih mjera industriji Unije omogućilo da vrati barem dio tržišnog udjela koji je izgubila tijekom razmatranog razdoblja, uz pozitivni učinak na profitabilnost i cjelokupno financijsko stanje.
(142)
Ako se mjere ne uvedu, može se očekivati daljnji gubitak tržišnog udjela i pogoršanje profitabilnosti industrije Unije. To bi bilo neodrživo na srednji i duži rok. Također je vjerojatno da bi neki pojedinačni proizvođači morali zatvoriti proizvodne objekte jer su stvarali velike gubitke tijekom razmatranog razdoblja. U pogledu nastalih gubitaka i visoke razine ulaganja u proizvodnju s početka razmatranog razdoblja, može se očekivati da većina proizvođača iz Unije neće moći osigurati povrat investicija ako se mjere ne uvedu.
(143)
Zato se privremeno zaključuje da bi uvođenje antidampinških carina bilo u interesu industrije Unije.
3. Interes korisnikâ i uvoznikâ
(144)
Kako je navedeno gore u uvodnoj izjavi 10., javilo se pet uvoznika, ali samo ih je dvoje odgovorilo na upitnik. Od oko 100 korisnika navedenih u pritužbi, 19 ih se javilo i izrazilo zanimanje za postupak. Naknadno je deset trgovačkih društava dalo odgovore na upitnik.
(145)
Najaktivniji korisnici i uvoznici su predali zajedničke pisane podneske, a tijekom ispitnog postupka održano je nekoliko rasprava. Glavni argumenti u pogledu uvođenja mjera analiziraju se u nastavku teksta.
3.1. Tržište natjecanje na tržištu EU-a
(146)
Tvrdilo se da tržište za OCS EU-a nije dovoljno konkurentno i da je uvoz iz NRK-a nužan da bi trgovačkim društvima koje uvoze i koriste OCS dao više pregovaračke moći. Nadalje, tvrdilo se da je industrija Unije bila uključena u oligopolističke dogovore za kontrolu tržišta. Ispitni postupak u privremenoj fazi nije potvrdio te navode. Štoviše, utvrđeno je da se proizvođači iz Unije natječu na istim tržištima i često prodaju istim kupcima ili građevinskim trgovačkim društvima jedni drugih. S obzirom na to da nisu pruženi dokazi koji sežu dalje od povremenih pritužba o poteškoćama u pregovorima o cijenama i da osim pet grupacija proizvođača iz Unije koji su podnijeli pritužbu u EU-u djeluje još 11 proizvođača OCS-a, od kojih su neki vrlo veliki, te s obzirom na razne druge izvore uvoza, ova se tvrdnja čini nepotkrijepljenom i privremeno se odbacuje.
3.2. Pomanjkanje opskrbe
(147)
Također se tvrdilo da bi uvođenje mjera na kineski uvoz stvorilo manjak OCS-a na tržištu EU-a. No, uzimajući u obzir razne gore navedene izvore opskrbe te slobodne proizvodne kapacitete industrije Unije, ne smatra se vjerojatnim da bi do tog pomanjkanja moglo doći. Zato se argument privremeno odbija.
3.3. Zaključak o interesima korisnikâ i uvoznikâ
(148)
Deset korisnika koji surađuju predstavljali su 7 % ukupnog uvoza iz Kine tijekom RIP-a. Ispitni postupak pokazao je da svi korisnici održavaju razne izvore opskrbe. Prosječno je nabava iz Kine činila oko 15 % ukupne nabave proizvoda OCS, štoviše, utvrđeno je da je najveći obujam nabavljen od proizvođača iz EU-a (73 %), 12 % je uvezeno iz trećih zemalja. S obzirom na to da je odnosni proizvod vrlo standardiziran, važnost odanosti kupaca dosta je relativna te korisnici i uvoznici lako mogu promijeniti izvore opskrbe u pogledu kvalitete proizvoda.
(149)
Ispitni postupak pokazao je da su svi osim jednog korisnika koji surađuje bili profitabilni u sektoru koji koristi odnosni proizvod te se njihova profitabilnost tijekom RIP-a kretala od 1 % do 13 % ovisno o trgovačkom društvu. Štoviše, profitabilnost tih trgovačkih društava nije znatno ovisila o uvozu odnosnog proizvoda iz NRK-a.
(150)
Na temelju odgovora na upitnik od korisnika, procijenjen je vjerojatni učinak predloženih mjera. Dakle, čak i ako se uzme u obzir malo vjerojatni najgori mogući scenarij za korisnike koji surađuju, tj. da se povećanje cijena ne bi moglo prenijeti i da bi morali uvoziti iz Kine u prethodnom obujmu, utjecaj razine pristojbe na njihov trošak proizvodnje bio bi povećanje između 1 i 5 %, a kod profitabilnosti moglo bi biti riječ o smanjenju za od 1 do 2,8 postotnih bodova za većinu uvoza i za oko 4 postotna boda za uvoz pod preostalom pristojbom. No, najvjerojatniji scenarij odnosi se na utjecaj koji je znatno manji od toga s obzirom na to da uvoz iz Kine predstavlja dosta mali dio poslovanja korisnika te se može očekivati da će povećanje troška zbog antidampinških mjera biti razmjerno lako prenijeti. Nadalje, s obzirom na činjenicu da su mnogim proizvođačima iz EU-a dostupni alternativni značajni izvori uvoza koji ne podliježu mjerama, npr. iz Indije i Južne Koreje, očekuje se da će cijene na tržištu nakon uvođenja mjera također uzeti u obzir te čimbenike.
(151)
Dva uvoznika koja surađuju predstavljala su oko 6 % ukupnog uvoza iz Kine tijekom RIP-a, pri čemu ukupan iznos nije objavljen u skladu s člankom 19. Osnovne uredbe. Slično kao i za korisnike, uvoznici su također održavali razne izvore opskrbe osim NRK-a. Nadalje, utvrđeno je da bi mjere možda više utjecale na profitabilnost uvoznikâ nego korisnikâ ako zadrže uzorak uvoza koji su primjenjivali tijekom RIP-a. No, uvoznici kao trgovci u praksi su fleksibilniji od korisnikâ i najvjerojatnije bi se prvi okrenuli alternativnim izvorima opskrbe.
(152)
U tom kontekstu treba razmotriti da se dio koristi od kineskog uvoza sa strane korisnika i uvoznika ostvaruje i omogućuje nepoštenom cjenovnom diskriminacijom koju prakticiraju kineski izvoznici, a ne iz prirodne konkurentske prednosti. Dakle, ponovno uspostavljanje ravnomjernih tržišnih uvjeta na tržištu EU-a ispravljanjem poremećaja u trgovini zbog dampinškog uvoza u stvari će omogućiti da se tržište OCS-a vrati na zdravu dinamiku temeljenu na tržišnom gospodarstvu i razvoju cijene, da se pri tome ostale dionike (korisnike, proizvođače, krajnje kupce) koji ne mogu neposredno imati korist od dampinškog uvoza ne stavlja u nepovoljan položaj.
4. Zaključak o interesu Unije
(153)
S obzirom na gore navedeno, privremeno se zaključilo da, na temelju raspoloživih podataka o interesu Unije, uglavnom ne postoje utemeljeni razlozi protiv uvođenja privremenih mjera za uvoz odnosnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a.
G. PRIVREMENE ANTIDAMPINŠKE MJERE
1. Razina uklanjanja štete
(154)
S obzirom na donesene zaključke u pogledu dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije, treba uvesti privremene antidampinške mjere kako bi se spriječila daljnja šteta koju industriji Unije uzrokuje dampinški uvoz.
(155)
Za potrebe utvrđivanja razine navedenih mjera u obzir su uzete utvrđene dampinške marže i iznos pristojbe koji je potreban za uklanjanje štete koju je pretrpjela industrija Unije.
(156)
Kod izračuna iznosa pristojbe potrebnog za uklanjanje učinaka štetnog dampinga, smatralo se da bi sve mjere trebale omogućiti industriji Unije da pokrije troškove proizvodnje i da ostvari dobit prije oporezivanja koju industrija ove vrste u sektoru može razumno ostvariti u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja, odnosno u izostanku dampinškog uvoza, od prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji. Smatra se da bi se dobit koja bi se mogla ostvariti u odsustvu dampinškog uvoza trebala temeljiti na 2008. godini u kojoj je kineski uvoz bio manje prisutan na tržištu Unije. Smatra se, stoga, da se profitna marža od 6,7 % prometa treba smatrati primjerenim minimumom koji je industrija Unije mogla očekivati u izostanku štetnog dampinga.
(157)
Na toj je osnovi izračunana neštetna cijena istovjetnog proizvoda za industriju Unije. Neštetna cijena utvrđena je dodavanjem gore navedene profitne marže od 6,7 % trošku proizvodnje.
(158)
Potrebno povećanje cijena zatim je utvrđeno na temelju usporedbe ponderirane prosječne uvozne cijene proizvođača izvoznika koji surađuju u NRK-u i Indiji, odgovarajuće prilagođene za troškove uvoza i carinske pristojbe s neštetnom cijenom industrije Unije na tržištu Unije tijekom RIP-a. Sve razlike koje su posljedica navedene usporedbe zatim su izražene kao postotak prosječne vrijednosti uvoza CIF uspoređenih vrsta.
2. Privremene mjere
(159)
S obzirom na prethodno navedeno, smatra se da, u skladu s člankom 7. stavkom 2. Osnovne uredbe, treba uvesti privremene antidampinške mjere na uvoz podrijetlom iz NRK-a na razini nižoj od marža dampinga i štete, u skladu s pravilom niže pristojbe.
(160)
Stope antidampinških pristojba za pojedina trgovačka društva navedena u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga iste odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih trgovačkih društava. Te stope pristojba (za razliku od pristojbe na razini zemlje koje se primjenjuju na „sva ostala trgovačka društva”) isključivo se primjenjuju na uvoz proizvoda podrijetlom iz NRK-a koje su proizvela ta trgovačka društva, a tako i navedeni specifični pravni subjekti. Uvezeni proizvod koji proizvodi neko drugo trgovačko društvo koje se izričito ne navodi u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte povezane s onima koji se izričito navode, ne mogu imati koristi od navedenih stopa i podliježu stopama pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.
(161)
Svi zahtjevi kojima se traži primjena ovih stopa antidampinških pristojbi za pojedinačna trgovačka društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se bez odlaganja Komisiji (7) sa svim odgovarajućim podacima, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava koja imaju koristi od individualnih stopa pristojbe.
(162)
Kako bi se osigurala ispravna provedba antidampinške pristojbe, visina preostale pristojbe ne bi se trebala primjenjivati samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju, nego i na one proizvođače koji tijekom RIP-a uopće nisu izvozili u Uniju.
(163)
Na temelju gore navedenog, utvrđene su sljedeće dampinške marže i marže štete te stope privremene pristojbe:
Trgovačko društvo
Dampinška marža
Marža štete
Privremena pristojba
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. i Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
29,2 %
29,2 %
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) and Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
55,3 %
55,3 %
Union Steel China and Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
13,2 %
13,2 %
Ostala trgovačka društva koja surađuju
61,1 %
42,5 %
42,5 %
Sva ostala trgovačka društva
77,9 %
57,8 %
57,8 %
H. ZAVRŠNA ODREDBA
(164)
Radi dobrog upravljanja potrebno je odrediti razdoblje unutar kojeg zainteresirane stranke, koje su se javile u roku navedenom u obavijesti o pokretanju postupka, mogu u pisanom obliku izraziti svoje stavove i zatražiti raspravu. Nadalje, treba naglasiti da su nalazi u vezi s uvođenjem carina za potrebe ove Uredbe privremeni i mogu se ponovo razmatrati za potrebe konačnih mjera,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se privremena antidampinška pristojba na uvoz određenih organski prevučenih proizvoda od čelika („OCS”), tj. plosnati valjani proizvodi od nelegiranog ili legiranog čelika (ne uključujući nehrđajući čelik) koji su obojeni, lakirani ili prevučeni plastikom barem s jedne strane, bez takozvanih „panel-ploča” vrste koja se koristi u građevini i koje se sastoje od dva vanjska lima i stabilizirajuće jezgre od izolacijskog materijala spojenog u sendvič između njih, te bez proizvoda čiji je završni premaz od cinkove prašine (boja bogata cinkom s masenim udjelom cinka od 70 % ili više) trenutačno obuhvaćeni oznakama KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, (oznake TARIC 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 i 7226997091) i podrijetlom iz Narodne Republike Kine
2. Stopa privremene antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Trgovačko društvo
Pristojba
Dodatna oznaka TARIC
Union Steel China; Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
13,2 %
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd; Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd; Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) i Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
55,3 %
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd; i Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
29,2 %
B313
Angang Steel Company Limited
42,5 %
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd
42,5 %
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd
42,5 %
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
42,5 %
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd.
42,5 %
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd.
42,5 %
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.
42,5 %
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.
42,5 %
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.
42,5 %
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.
42,5 %
B323
Jigang Group Co., Ltd.
42,5 %
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
42,5 %
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
42,5 %
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd.
42,5 %
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.
42,5 %
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.
42,5 %
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.
42,5 %
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
42,5 %
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.
42,5 %
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.
42,5 %
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
42,5 %
B334
Sva ostala trgovačka društva
57,8 %
B999
3. Primjena stopa privremene antidampinške pristojbe određenih za trgovačka društva navedena u stavku 2. uvjetuje se dostavljanjem carinskim tijelima država članica valjanog računa koji mora biti u skladu sa zahtjevima određenima u Prilogu. U slučaju da račun nije dostavljen, primjenjuje se pristojba koja se primjenjuje na sva ostala trgovačka društva.
4. Puštanje u slobodan promet u Uniji proizvoda iz stavka 1. podliježe dostavi osiguranja na iznos jednak iznosu privremene pristojbe.
5. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
1. Ne dovodeći u pitanje članak 20. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009, zainteresirane stranke mogu zatražiti objavu bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je donesena Uredba, iznijeti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti od Komisije usmenu raspravu u roku od jednog mjeseca od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.
2. Prema članku 21. stavku 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009, odnosne stranke mogu komentirati primjenu ove Uredbe u roku od jednog mjeseca od dana njezina stupanja na snagu.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 1. ove Uredbe primjenjuje se u razdoblju od šest mjeseci.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 18. rujna 2012.