KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2015/519
af 26. marts 2015
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern eller stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina, som udvidet til også at omfatte importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern eller stål afsendt fra Malaysia, uanset om varen er angivet med oprindelse i Malaysia, efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 2, og
ud fra følgende betragtninger:
A. SAGSFORLØB
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Efter en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 91/2009 (2), senest ændret ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 924/2012 (3), en endelig antidumpingtold (»de oprindelige foranstaltninger«) på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern eller stål (»ISF«) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«).
(2)
Foranstaltningerne havde, efter ændring ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 924/2012, form af en værditold, fastsat for de enkelte stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter til et niveau på 0,0 % til 69,7 %. Samtidig blev antidumpingtolden for de samarbejdsvillige ikke-stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter fastsat til et niveau på 54,1 %, mens resttolden for ikke-samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter var på 74,1 % (»den gældende told«).
(3)
De oprindelige foranstaltninger blev ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 723/2011 (4), senest ændret ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 693/2012 (5), udvidet til også at omfatte import af ISF afsendt fra Malaysia, uanset om varen er angivet med oprindelse i Malaysia.
2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(4)
Efter offentliggørelsen af en meddelelse om forestående udløb (6) af de gældende endelige antidumpingforanstaltninger modtog Kommissionen den 1. oktober 2013 en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Anmodningen blev indgivet af European Industrial Fasteners Institute (»ansøgeren«) på vegne af producenter, der repræsenterer mere end 25 % af den samlede EU-produktion af ISF.
(5)
Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen.
3. Indledning af en udløbsundersøgelse
(6)
Da den efter høring af det rådgivende udvalg fastslog, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, offentliggjorde Kommissionen den 30. januar 2014 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (7) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
4. Undersøgelse
4.1. Nuværende undersøgelsesperiode og den betragtede periode
(7)
Undersøgelsen af fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra 1. januar 2013 til 31. december 2013 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra 1. januar 2010 til 31. december 2013 (»den betragtede periode«).
4.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(8)
Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, andre kendte EU-producenter, de eksporterende producenter i Kina samt repræsentanterne for Kina om indledningen af udløbsundersøgelsen. De interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var angivet i indledningsmeddelelsen.
(9)
Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(10)
I betragtning af det åbenlyst store antal eksporterende producenter i Kina og producenter og ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen, der var involveret i undersøgelsen, anførtes det i indledningsmeddelelsen, at man påtænkte at anvende stikprøveudtagning i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøve, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen senest 15 dage efter indledningen af undersøgelsen og meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen.
(11)
Ud af de 325 kendte kinesiske producenter besvarede 24 stikprøvespørgeskemaet. Imidlertid indberettede 13 af disse ingen eksport til Unionen, mens tre andre konstateredes ikke at foretage dumping i den oprindelige undersøgelse, hvorfor de ikke er omfattet af de gældende foranstaltninger. De resterende otte virksomheder rapporterede om 11 800 ton eksport til Unionen, hvilket ifølge Eurostat udgjorde 132 % af den samlede kinesiske import til Unionen i NUP. Der blev foreslået en stikprøve på de tre største eksportører. En af de stikprøveudvalgte virksomheder gjorde imidlertid gældende, at den fejlagtigt havde indberettet sin EU-eksport i stikprøveskemaet og i stedet burde have rapporteret nul eksport.
(12)
Stikprøven blev derfor fastsat til at bestå af de tre største af de resterende eksportører. Alle tre stikprøveudvalgte virksomheder ophørte med at samarbejde på forskellige stadier af proceduren ved at vælge ikke at besvare spørgeskemaer eller nægte kontrol på stedet. Der blev derfor udsendt skrivelser til hver af de tre virksomheder for at informere dem om Kommissionens hensigt om at anvende grundforordningens artikel 18. Der blev ikke modtaget noget svar fra disse eksporterende producenter.
(13)
Kommissionen undersøgte situationen for de fire resterende eksporterende producenter, som besvarede stikprøvespørgeskemaet. Deres eksport til Unionen var så lav, nemlig mindre end 1 % af den samlede eksport, at det ikke blev anset for relevant eller repræsentativt at fastsætte en ny stikprøve og basere undersøgelsesresultaterne på deres situation. Det blev fundet mere hensigtsmæssigt at basere undersøgelsesresultaterne på et bredere og mere repræsentativt grundlag, nemlig på de foreliggende faktiske oplysninger i lyset af det manglende samarbejde fra de stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter. De resterende fire virksomheder blev underrettet om, at Kommissionen agtede at anvende de foreliggende faktiske oplysninger.
(14)
I betragtning af det utilstrækkelige samarbejde blev Kommissionens hensigt om at anvende artikel 18 også meddelt de kinesiske myndigheder. Kommissionen modtog ingen bemærkninger eller anmodninger om indgriben fra høringskonsulenten vedrørende skrivelserne til henholdsvis virksomheder og kinesiske myndigheder.
(15)
I den indledende fase af undersøgelsen samarbejdede 91 EU-producenter eller -producentgrupper, som tegnede sig for ca. 50 % af EU-produktionen af ISF, med Kommissionen. I betragtning af det store antal samarbejdsvillige producenter foretog Kommissionen stikprøver. Den udtagne stikprøve bestod oprindeligt af ni virksomheder/virksomhedsgrupper blandt de mest repræsentative med hensyn til mængde, størrelse, varesammensætning og geografisk placering i Unionen. En af de stikprøveudvalgte virksomheder ophørte med at samarbejde og valgte ikke at besvare spørgeskemaet. Kommissionen meddelte derfor virksomheden dens udelukkelse fra stikprøven som følge af manglende samarbejdsvilje. En stikprøve, der var reduceret til de resterende otte virksomheder/virksomhedsgrupper, blev imidlertid anset for repræsentativ, idet den tegnede sig for 24 % af den anslåede samlede EU-produktion af ISF i NUP.
(16)
Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra to EU-importører. Det var i betragtning af det relativt begrænsede antal virksomheder ikke nødvendigt at foretage stikprøveudtagning.
(17)
Med hensyn til brugerne gav ingen af disse sig til kende inden for den frist, der var anført i indledningsmeddelelsen, eller senere i proceduren. Det fastslås derfor, at ingen brugere samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen.
(18)
Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter:
11 virksomheder (mindst én fra hver af de otte virksomhedsgrupper i stikprøven) blev besøgt. Disse EU-producenter anmodede i henhold til grundforordningens artikel 19 om, at deres identitet forblev fortrolig. De hævdede, at fremlæggelse af oplysninger om deres identitet kunne føre til en risiko for omfattende negative konsekvenser for deres erhvervsaktiviteter. Deres anmodning blev behandlet og fundet berettiget. Følgelig er navnene på disse virksomheder ikke nævnt.
b)
EU-importører
Adolf Würth GmbH & Co - Tyskland
Marcopol z o.o. - Polen
c)
Producenter i lande med markedsøkonomi:
ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malaysia
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malaysia
Kalisma Steel Pvt Ltd, Mumbai, Indien.
5. Fremlæggelse
(19)
Alle interesserede parter blev informeret om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for konklusionerne i denne udløbsundersøgelse, og blev opfordret til at fremsætte bemærkninger (endelig fremlæggelse af oplysninger). De fik ligeledes en tidsfrist til at fremsætte bemærkninger efter fremlæggelsen. Der blev modtaget indlæg fra ansøgeren, China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products, to EU-importører/producenter og deres forretningsmæssigt forbundne kinesiske producent samt to sammenslutninger af EU-distributører. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(20)
Den pågældende vare er visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern og stål, bortset fra rustfrit stål, dvs. træskruer (bortset fra svelleskruer), selvskærende skruer, andre skruer og bolte med hoved (også med tilhørende møtrikker eller underlagsskiver, men dog bortset fra skruer drejet af massivt materiale, med stifttykkelse på højst 6 mm, og bortset fra skruer og bolte med gevind, til fastholdelse af skinnemateriel) og underlagsskiver med oprindelse i Kina, henhørende under KN-kode 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 og ex 7318 22 00.
2. Samme vare
(21)
Den pågældende vare og de skruer, bolte og møtrikker og lignende varer af jern eller stål, der produceres og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen, og skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern eller stål fremstillet og solgt på hjemmemarkedet i Malaysia (»referencelandet«) blev anset for stort set at have de samme fysiske og kemiske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål som skruer, bolte og møtrikker og lignende varer af jern eller stål produceret i Kina og solgt til eksport til Unionen. De anses derfor for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
(22)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgte Kommissionen, om der var sandsynlighed for, at de eksisterende foranstaltningers udløb ville føre til fortsat eller fornyet dumping fra Kina.
1. Indledende bemærkninger
(23)
Som forklaret i betragtning 11 til 14 ovenfor samarbejdede de stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter ikke i forbindelse med undersøgelsen. Da de eksporterende producenter fra Kina ikke samarbejdede i tilstrækkelig grad, er den overordnede analyse, herunder dumpingberegningen, derfor baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18.
(24)
Sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping blev vurderet på grundlag af anmodningen om udløbsundersøgelse i kombination med andre informationskilder, som f.eks. handelsstatistikker over import og eksport (fra Eurostat og kinesiske eksportoplysninger) og andre offentligt tilgængelige oplysninger (herunder en erklæring fra Chinese Fastener Industry Association).
(25)
Det manglende samarbejde påvirkede sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen, idet den nøjagtige varesammensætning, som blev eksporteret af kinesiske producenter til Unionen, var ukendt.
2. Dumpingimport i NUP
2.1. Valg af referenceland og beregning af den normale værdi
(26)
I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til sit forslag om at anvende Indien som tredjeland med markedsøkonomi med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina. Indien blev anvendt som referenceland i den oprindelige undersøgelse.
(27)
Ud over Indien havde ansøgeren foreslået USA som et potentielt referenceland. Andre interesserede parter udtrykte forbehold over for forslaget om Indien og foreslog Malaysia, Taiwan, Thailand og Vietnam som alternative referencelande.
(28)
Ud over de forslag, der er fremsat af de berørte parter, søgte Kommissionen selv at finde et passende referenceland. Den identificerede Japan som et yderligere potentielt referenceland på grund af landets store produktionsmængde af skruer svarende til Kinas.
(29)
Der blev sendt anmodninger om at samarbejde til de kendte producenter i Indien, Japan, Malaysia (producenter, der helt klart ikke har brudt reglerne (8)), Taiwan, Thailand og USA. Vietnamesiske producenter blev ikke kontaktet, da Vietnam ikke anses for at være et land med markedsøkonomi. Der blev samarbejdet med eksporterende producenter i Indien og Malaysia, og der blev udført kontrolbesøg i disse to lande.
(30)
Det blev konstateret, at en af de samarbejdsvillige indiske virksomheder ikke var producent, men et handelsselskab, og at den anden samarbejdsvillige indiske virksomhed først have indledt sine aktiviteter efter NUP. Derfor kunne salgs- og omkostningsoplysninger fra Indien ikke bruges. Det blev konstateret, at de to samarbejdsvillige malaysiske virksomheder var eksporterende producenter med fuldstændige data fra undersøgelsesperioden. Malaysia blev derfor valgt som et referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
(31)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, blev det først undersøgt, om de malaysiske samarbejdsvillige producenters samlede salg på hjemmemarkedet af samme vare til uafhængige kunder var repræsentativt i forhold til det samlede eksportsalg til Unionen, dvs. om den samlede mængde af et sådan salg på hjemmemarkedet udgjorde mindst 5 % af det samlede eksportsalg af den pågældende vare til Unionen. Det blev på dette grundlag konkluderet, at salget på hjemmemarkedet i referencelandet var repræsentativt.
(32)
Det blev også undersøgt, om salget af samme vare på hjemmemarkedet kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastlægge, hvor stor en andel af salget på hjemmemarkedet til uafhængige kunder på hjemmemarkedet, som var rentabel i NUP. En af producenternes hjemmemarkedssalg blev anset for at være foregået i normal handel, hvilket ikke var tilfældet med den anden producents salg.
(33)
Den normale værdi for den første producent blev således baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet, der blev beregnet som det vejede gennemsnit af det rentable salg på hjemmemarkedet i NUP. Den normale værdi for den anden producent blev beregnet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3.
(34)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger fremsatte to interesserede parter bemærkninger om valget af referenceland. De to parter gjorde gældende, at Japan ikke burde have været betragtet som et potentielt referenceland på grund af landets fokus på det øverste varesegment og høje priser. En af disse parter bemærkede ligeledes, at Taiwan burde have været valgt som referenceland på grund af det høje antal producenter, sammenlignelige priser med Kina og landets store eksport til Europa og Nordamerika.
(35)
Kommissionen bemærker, at valget af referenceland fandt sted efter at have overvejet seks potentielle lande. Der blev anmodet om samarbejde fra alle disse lande. Der blev kun modtaget samarbejde fra Malaysia og Indien, men ingen fra Taiwan og Japan. Af de årsager, der er redegjort for i betragtning 30, blev Malaysia valgt.
2.2. Fastsættelse af eksportprisen
(36)
I lyset af den manglende samarbejdsvilje fra de stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenters side og dermed manglende specifikke oplysninger om de kinesiske priser blev eksportprisen fastsat på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, og med henblik herpå blev der anvendt statistiske kilder (Eurostat).
2.3. Sammenligning og justeringer
(37)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, blev der i givet fald taget behørigt hensyn til eksportprisen i form af justeringer. Med henblik på at udtrykke eksportprisen ab fabrik justerede Kommissionen cif-prisen på grundlag af Eurostats oplysninger for transport-, forsikrings-, håndterings- og kreditomkostninger.
2.4. Dumping i NUP
(38)
Dumpingmargenen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og det vejede gennemsnit af eksportprisen. De gennemsnitlige importpriser fra Eurostat sammenlignet med de normale værdier for referencelandet viste ikke tegn på dumping.
(39)
Der blev i løbet af undersøgelsesperioden imidlertid kun importeret ubetydelige mængder på 9 000 ton ISF (til en værdi af 23 mio. EUR) til Unionen fra Kina, med undtagelse af ISF fremstillet af de eksporterende producenter, som ikke blev anset for at foretage dumping i den oprindelige undersøgelse. Som følge af den manglende samarbejdsvilje fra de stikprøveudvalgte kinesiske eksportørers side, forelå der ingen oplysninger om varesammensætningen for den kinesiske eksport, og sammenligningen med referencelandets normale værdi kun kan derfor kun foretages på et samlet grundlag.
(40)
Konstateringen af, at der ikke er sket dumping i NUP, anses derfor for at være af begrænset betydning på grund af de lave importmængder og manglende oplysninger om den importerede varesammensætning i betragtning af den brede vifte af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer, der produceres og handles.
(41)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger fremsatte tre interesserede parter bemærkning om, at foranstaltningerne burde ophæves, da der ikke var konstateret dumping i NUP. På trods af de små eksportmængder fra Kina, mente de, at konstateringen af, at der ikke fandt dumping sted, var af stor betydning..
(42)
Kommissionen bemærker, at konklusionerne, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2, er baseret på sandsynligheden for fornyet dumping og ikke på en konstatering af, om der fandt dumping sted i NUP.
3. Bevis for sandsynlighed for fornyet dumping
(43)
I lyset af overvejelserne i betragtning 38 til 40 ovenfor analyserede Kommissionen yderligere, om der var sandsynlighed for fornyet dumping, hvis foranstaltningerne udløber. Følgende elementer blev i den forbindelse undersøgt: produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Kina, eksportpriserne fra Kina til andre markeder, omgåelsespraksis og EU-markedets tiltrækningskraft.
3.1. Kinas produktionskapacitet og uudnyttede kapacitet
(44)
Kina anslås at være verdens største producent af ISF. I henhold til data fra China Fastener Industry Association (9) (»CFIA«) blev produktionskapaciteten anslået til 6,6 mio. ton i 2012. Kapacitetsudnyttelsen blev anslået til 75 %, hvilket giver en betydelig ledig kapacitet i forhold til det samlede EU-forbrug.
(45)
CFIA anslår også, at 40-50 % af produktionen af ISF (2,5 mio. ton) blev eksporteret i 2012. Det er klart, at eksport er en vigtig del af aktiviteten hos de kinesiske producenter af ISF. Den kinesiske eksport var således over 40 % højere end det samlede EU-forbrug i samme periode.
3.2. Eksportpriserne fra Kina til tredjelandsmarkeder
(46)
Anmodningen indeholder umiddelbar dokumentation om de kinesiske priser ved eksport til andre markeder såsom USA og Tunesien. Beviserne var baseret på pristilbud, indhentet af EU-erhvervsgrenen. Det blev konstateret, at eksportpriserne var lavere end den normale værdi som fastsat ovenfor. Det kan på grundlag af de kinesiske priser ved eksport til Kroatien i 2012 og 1. kvartal af 2013, dvs. inden Kroatiens tiltrædelse af Unionen og udvidelsen af EU's beskyttelsesforanstaltninger for dette land, desuden konkluderes, at niveauet af de kinesiske eksportpriser, der førte til indførelsen af foranstaltninger i den oprindelige undersøgelse, fortsat er ret ensartede og dermed under den normale værdi, som fastsat ovenfor.
(47)
Antidumpingforanstaltninger over for skruer fra Kina er blevet vedtaget i en række tredjelande (f.eks. Canada (10), Colombia (11), Mexico (12), Sydafrika (13) og USA (14)). Disse foranstaltninger vedrører forskellige underkategorier af skruer, herunder den pågældende vare. Disse antidumpingforanstaltninger blev anset for at udgøre et yderligere indicium for forekomsten af dumping over for tredjelandsmarkeder.
(48)
I lyset af disse betragtninger konkluderer Kommissionen, at de eksporterende producenter fra Kina solgte og i øjeblikket sælger ISF til de tredjelande, der er nævnt i betragtning 46 og 47 til dumpingpriser. Kommissionen mener derfor, at det er sandsynligt, at de eksporterende producenter fra Kina også vil sælge den pågældende vare til EU-markedet til dumpingpriser, hvis de nuværende foranstaltninger ophæves.
3.3. Omgåelsespraksis
(49)
Det blev på grundlag af en antiomgåelsesundersøgelse (15) konkluderet, at omgåelse af foranstaltningerne vedrørende kinesiske skruer fandt sted via Malaysia. Foranstaltningerne blev således udvidet til også at omfatte Malaysia undtagen 9 malaysiske producenter, for hvilke det var konstateret, at de reelt ikke omgik de gældende foranstaltninger, hvorfor de blev fritaget fra foranstaltningerne. Den anvendte omgåelsespraksis viser, at dumpingeksportører forsøger at komme ind på EU-markedet til dumpingpriser uden at skulle betale told. Hvis foranstaltningerne fik lov til at udløbe, er det derfor sandsynligt, at de ville forsøge at foretage dumpingimport direkte til EU-markedet uden at skulle ty til omgåelse.
(50)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger fremsatte to interesserede parter bemærkning om, at lavere toldsatser ville mindske risikoen for omgåelse. Parterne hævdede også, at de særlige foranstaltninger, som er forklaret i betragtning 129, og som pålægger kinesiske eksportører med individuelle toldsatser at fremlægge fakturaer, var et tegn på, at toldsatserne var for høje og en tilskyndelse til omgåelse.
(51)
Kommissionen bemærker, at de gældende toldsatser ikke kan ændres inden for rammerne af grundforordningens artikel 11, stk. 2. Desuden har de særlige foranstaltninger for kinesiske eksportører til formål at imødegå den potentielle risiko for omgåelse blandt kinesiske producenter som følge af forskelle i individuelle toldsatser. Derimod blev den anvendte praksis med omgåelse via Malaysia analyseret som en indikator for sandsynligheden for fornyet dumping fra Kina til Unionen. Kommissionen mener, at de to forhold er ikke direkte knyttet til hinanden: Kravet om fakturaer fra kinesiske producenter ændrer ikke ved den kendsgerning, at omgåelse gennem andre lande er en indikator for sandsynligheden for fornyet dumping, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe.
3.4. EU-markedets tiltrækningskraft
(52)
Den anvendte praksis med omgåelse via Malaysia viser, at EU-markedet fortsat er attraktivt for de kinesiske producenter på grund af de højere priser på EU-markedet. Anvendelsen af antidumpingforanstaltningerne på andre eksportmarkeder vil øge EU-markedets tiltrækningskraft yderligere, hvis foranstaltningerne ophæves. Hvis foranstaltningerne ophæves, kan det således med rimelighed forventes, at en væsentlig del af den nuværende kinesiske eksport vil blive omdirigeret til Unionen. Det skal påpeges, at den kinesiske markedsandel på EU-markedet var på 26 %, inden de oprindelige foranstaltninger blev indført. Hvis foranstaltningerne udløber, forventes det derfor, at den kinesiske eksport, der i øjeblikket er på 0,5 % af EU-markedet, vil vokse betydeligt ved at underbyde EU-erhvervsgrenens priser.
3.5. Konklusion om sandsynligheden for fornyet dumping
(53)
Undersøgelsen viste, at eksporten af skruer med oprindelse i Kina til flere tredjelande foregik til dumpingpriser, og at nogle af disse tredjelande havde vedtaget antidumpingforanstaltninger vedrørende kinesiske skruer. Der kan på grundlag af prisadfærden for den kinesiske eksport på tredjelandes markeder med stor sandsynlighed forventes fornyet dumping på EU-markedet, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe.
(54)
Det blev anset for at være endnu et indicium for sandsynligheden for fornyet dumping, at der forelå forskellige former for omgåelsespraksis.
(55)
Desuden kan man på grund af EU-markedets tiltrækningskraft og den omstændighed, at andre markeder stadig er lukkede som følge af antidumpingforanstaltningerne, antage, at der er risiko for, at den kinesiske eksport vil blive omdirigeret til EU-markedet, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
(56)
Hertil kommer, at den uudnyttede kapacitet til produktion af den pågældende vare i Kina er betydelig i forhold til EU-forbruget i NUP. Hvis denne kapacitet blev anvendt til eksport til Unionen og til at konkurrere på prisen med EU-producenterne, er der stor sandsynlighed for, at en sådan eksport ville blive foretaget til dumpingpriser på grund af den overskydende produktion, som det vil være nødvendigt at afsætte på eksportmarkeder, hvilket giver et incitament til dumping.
(57)
I betragtning af ovenstående er det sandsynligt, at der igen vil forekomme dumping, hvis foranstaltningerne udløber.
D. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
(58)
Undersøgelsen fastslog, at den samme vare produceres af en lang række EU-producenter, herunder mange små og mellemstore virksomheder, men også enkelte større virksomheder. De EU-producenter, på hvis vegne anmodningen om en udløbsundersøgelse blev indgivet, samarbejdede i undersøgelsen, med undtagelse af én virksomhed, jf. betragtning 15. En række andre producenter, som enten støttede eller modsatte sig anmodningen, fremlagde generelle oplysninger om omfanget af deres produktion og salg. Da mange EU-producenter, hovedsagelig små virksomheder, ikke samarbejdede i undersøgelsen, var det ikke muligt præcist at definere den samlede EU-produktion og antallet af producenter på grundlag af virksomhedernes individuelle oplysninger.
(59)
Følgelig er EU-produktionens omfang blevet anslået ved hjælp af oplysningerne i anmodningen om en udløbsundersøgelse på grundlag af Eurostats data for industriproduktion. På grundlag af ovenstående blev den samlede EU-produktion i NUP anslået til ca. 1,2 mio. ton.
(60)
Endvidere giver anmodningen om en udløbsundersøgelse og de oplysninger, der blev indsamlet under undersøgelsen, grundlag til at vurdere, at den samme vare i NUP blev fremstillet af 378 EU-producenter. De udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og betegnes herefter som »EU-erhvervsgrenen«.
(61)
Som anført i betragtning 15 ovenfor blev otte EU-producenter/producentgrupper udtaget til stikprøven og afgav de ønskede oplysninger. De stikprøveudvalgte virksomheder skønnes at repræsentere ca. 24 % af den samlede EU-produktion, og deres situation anses for at være repræsentativ for EU-erhvervsgrenen.
E. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
1. Indledende bemærkninger
(62)
I forbindelse med skadesanalysen sondrede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. De makroøkonomiske indikatorer for den betragtede periode blev etableret, analyseret og kontrolleret på grundlag af oplysningerne fra EU-erhvervsgrenen. De mikroøkonomiske indikatorer blev fastlagt på grundlag af data, der var indsamlet og kontrolleret hos de stikprøveudvalgte EU-producenter.
(63)
De makroøkonomiske indikatorer er i de følgende afsnit: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, varelagre, salgsvolumen, markedsandel og -vækst, beskæftigelse, produktivitet, størrelse af den pågældende dumpingmargen og genrejsning efter tidligere dumping. De mikroøkonomiske indikatorer er: gennemsnitlige enhedspriser, produktionsomkostninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast, evne til at rejse kapital og arbejdskraftomkostninger.
2. EU-forbruget
(64)
EU-forbruget blev fastsat på basis af EU-erhvervsgrenens salgsvolumen på EU-markedet med et skøn for de ikke samarbejdsvillige producenter og importoplysninger fra Eurostat på Taric-kodeniveau.
(65)
I løbet af den betragtede periode steg EU-forbruget med 3 %. Der var en betydelig vækst i 2011, men EU-forbruget er stadig meget langt fra det niveau, der blev konstateret i undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse, hvor forbruget var på over 2,2 mio. ton.
Tabel 1
Forbrug
2010
2011
2012
NUP
Forbrug (ton)
1 761 591
1 978 967
1 779 434
1 808 139
Indeks (2010 = 100)
100
112
101
103
Kilde: Spørgeskemabesvarelser, anmodning om udløbsundersøgelse, Eurostat.
3. Mængde, priser og markedsandel for importen fra Kina
(66)
Mængderne og markedsandelene for importen fra Kina blev analyseret ud fra Eurostats oplysninger og de oplysninger, der var indsamlet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 14, stk. 6.
a) Mængde og markedsandel af den pågældende import
(67)
I den betragtede periode udviklede importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen sig for så vidt angår mængde og markedsandele på følgende måde:
Tabel 2
Mængde og markedsandele af den pågældende import
2010
2011
2012
NUP
Kina
Importmængde (ton)
11 108
9 628
6 839
8 214
Indeks (2010 = 100)
100
87
62
74
Markedsandel (%)
0,6
0,5
0,4
0,5
Indeks (2010 = 100)
100
77
61
72
Kilde: Eurostat.
(68)
Importvolumenerne fra Kina faldt betydeligt fra de niveauer, der blev registreret i den oprindelige undersøgelsesperiode (med mere end 98 %, hvis man sammenligner den oprindelige undersøgelsesperiode med den nuværende undersøgelsesperiode). Følgelig faldt den kinesiske markedsandel også fra 26 % i den oprindelige undersøgelsesperiode til 0,5 % i NUP. Denne tendens resulterede i, at den officielle kinesiske eksport næsten forsvandt fra EU-markedet. Dataene i denne og i følgende tabel indeholder ikke eksportmængder for de tre kinesiske eksporterende producenter, for hvilke det i den oprindelige undersøgelse blev konstateret, at de ikke foretog dumping. Deres eksportmængde i den betragtede periode er i gennemsnit ca. 30 % af den samlede kinesiske eksport af den pågældende vare til Unionen.
b) Importpriser og prisunderbud
(69)
Nedenstående tabel viser gennemsnitsprisen for den kinesiske import. I den betragtede periode steg den gennemsnitlige importpris fra Kina med 28 %. Der er dog grund til at tro, at denne pris (som er mere end 250 % højere end den gennemsnitlige pris på den kinesiske eksport i den oprindelige undersøgelsesperiode) ikke kan betragtes som en relevant indikator på grund af de meget små mængder, der er importeret fra Kina. I betragtning af den høje antidumpingtold, de små importmængder og de oplysninger, der er indsamlet hos de samarbejdsvillige importører, ser det således ud til, at de mængder, der blev eksporteret af de kinesiske producenter i NUP, består af meget små ordrer og/eller meget specielle varetyper, hvilket således fører til højere priser.
Tabel 3
Gennemsnitspris for importen fra Kina
2010
2011
2012
NUP
Kina
Gennemsnitspris (EUR/ton)
1 975
2 158
3 137
2 524
Indeks (2010 = 100)
100
109
159
128
Kilde: Eurostat.
(70)
Eftersom ingen af de stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter samarbejdede i undersøgelsen og i lyset af de begrænsede oplysninger fra andre kinesiske eksporterende producenter, blev prisunderbuddet i NUP fastsat ved at sammenligne EU-producenternes vejede gennemsnitspriser til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet ab fabrik med den ifølge Eurostat gennemsnitlige eksportpris på den kinesiske eksport på cif-basis med passende justeringer for told.
(71)
Resultatet af sammenligningen viste en vejet gennemsnitlig underbudsmargen på EU-markedet på 12 % udtrykt som en procentdel af de stikprøveudvalgte EU-producenters omsætning i NUP. Men som forklaret i betragtning 69 ovenfor skal det anføres, at de priser, der er registreret for den kinesiske eksport af den pågældende vare i den betragtede periode er meget højere, end de ville være uden foranstaltninger. Der er på dette grundlag grund til at antage, at eksport af den pågældende vare fra Kina stadig vil kunne lægge et alvorligt pristryk på EU-producenterne, hvis foranstaltningerne ophæves.
4. Import fra andre tredjelande, der ikke er omfattet af foranstaltninger
Tabel 4
Import fra andre tredjelande
2010
2011
2012
NUP
Taiwan
Importmængde (ton)
266 795
351 067
323 405
319 326
Indeks (2010 = 100)
100
132
121
120
Pris (EUR/ton)
1 805
1 905
2 003
1 895
Indeks (2010 = 100)
100
106
111
105
Markedsandel (%)
15,1
17,7
18,2
17,7
Indeks (2010 = 100)
100
117
120
117
Vietnam
Importmængde (ton)
41 981
59 270
57 704
74 764
Indeks (2010 = 100)
100
141
137
178
Pris (EUR/ton)
1 349
1 496
1 528
1 365
Indeks (2010 = 100)
100
111
113
101
Markedsandel (%)
2,4
3,0
3,2
4,1
Indeks (2010 = 100)
100
126
136
174
Thailand
Importmængde (ton)
27 232
59 979
50 226
45 759
Indeks (2010 = 100)
100
220
184
168
Pris (EUR/ton)
1 259
1 325
1 362
1 246
Indeks (2010 = 100)
100
105
108
99
Markedsandel (%)
1,5
3,0
2,8
2,5
Indeks (2010 = 100)
100
196
183
164
Andre tredjelande i alt (16)
Importmængde (ton)
228 589
202 362
165 618
165 659
Indeks (2009 = 100)
100
89
72
72
Pris (EUR/ton)
2 816
3 232
3 729
3 751
Indeks (2009 = 100)
100,0
115
132
133
Markedsandel (%)
13,0
10,2
9,3
9,2
Indeks (2009 = 100)
100,0
79
72
71
Tredjelande i alt (16)
Importmængde (ton)
564 597
672 679
596 954
605 509
Indeks (2009 = 100)
100
119
106
107
Pris (EUR/ton)
2 154
2 217
2 382
2 288
Indeks (2009 = 100)
100
103
111
106
Markedsandel (%)
32,1
34,0
33,5
33,5
Indeks (2009 = 100)
100
106
105
104
(72)
Importmængderne fra tredjelande til EU-markedet viste en lille stigning i den betragtede periode og fulgte dermed den stigende tendens i forbruget. Markedsandelen for alle tredjelandes import af ISF forblev relativt stabil i den betragtede periode og bevægede sig omkring en tredjedel af EU-forbruget.
(73)
Gennemsnitspriserne for import fra tredjelande forblev relativt stabile i den betragtede periode, og de forblev under EU-erhvervsgrenens prisniveau. Uanset dette er priserne fra tredjelande betydeligt højere end de priser, der var registreret fra Kina i den oprindelige undersøgelse. Af de årsager, der er anført i betragtning 69 ovenfor, kan priserne på kinesiske ISF, importeret til Unionen i NUP, selv om de er højere end gennemsnitspriserne for import fra tredjelande, ikke anses for at være repræsentative.
(74)
Betragtes tredjelandene individuelt, er det tydeligt, at Taiwan nu er den mest betydelige udenlandske aktør på EU-markedet. Landets eksportmængde steg med 20 % i den betragtede periode, og det dækker i sig selv næsten halvdelen af importen på EU-markedet. Hvis det antages, at landets eksportmængder i NUP er 70 % højere end i den oprindelige undersøgelsesperiode (og dette til trods for, at forbruget i undersøgelsesperioden er lavere), er det tydeligt, at en betydelig del af eksporten fra Kina er blevet erstattet af taiwanske varer. Det skal imidlertid bemærkes, at de taiwanske importmængder i NUP kun udgjorde halvdelen af eksportmængderne fra Kina i den oprindelige undersøgelsesperiode, og at de gennemsnitlige taiwanske priser i NUP var næsten dobbelt så høje (+ 97,8 %) som de gennemsnitlige priser for den kinesiske eksport i den oprindelige undersøgelsesperiode. Det skal desuden bemærkes, at de kinesiske eksportører har fortsat med at sælge til nogenlunde samme lave priser til markeder i Europa, hvor der ikke fandtes antidumpingforanstaltninger, f.eks. Kroatien før landets tiltrædelse af Unionen.
(75)
Desuden kan Vietnam og Thailand identificeres som lande, der nød godt af den kinesiske eksports ophør, eftersom de kunne registrere betydelige stigninger (omkring 70-80 %), selv om det var med udgangspunkt i langt mindre mængder.
(76)
Det bør endvidere tages i betragtning, at importerede produkter har et varesortiment, der fokuserer mere på standardiserede produkter end dem, der fremstilles af EU-erhvervsgrenen.
(77)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger gjorde fire interesserede parter gældende, at Kommissionens konklusioner om delvis udskiftning på EU-markedet af den kinesiske import med import fra Taiwan, Thailand og Vietnam, burde føre til den konklusion, at de produkter, der kan forventes at blive importeret fra Kina, er standardprodukter og derfor ikke vil være i direkte konkurrence med mere sofistikerede varer, fremstillet af EU-erhvervsgrenen.
(78)
Som svar på denne påstand skal det bemærkes, at den omstændighed, at import fra tredjelande faktisk synes at udfylde den markedsandel, der er efterladt af de kinesiske eksportører, ikke er ensbetydende med, at fremtidig import fra Kina ikke kan antages at forvolde skade. For det første, og som forklaret nærmere i betragtning 115, består EU-erhvervsgrenen af producenter inden for både standard- og specialskruer. For det andet er der tegn på, at en fremtidig eksport fra Kina også vil kunne bestå af mere specialiserede produkter og produkter i det øverste varesegment. De foreliggende oplysninger om udviklingsplaner, jf. talen fra formanden for CFIA (17), viser klart, at den kinesiske skruesektor overvejer at udvikle mere forskelligartede og komplekse produkter i det øverste varesegment. Denne påstand må derfor afvises.
5. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(79)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
(80)
Med henblik på skadesanalysen undersøges EU-erhvervsgrenens økonomiske situation på baggrund af indikatorer som produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel og -vækst, beskæftigelse, produktivitet, størrelsen af den gældende dumpingmargen og genrejsning efter tidligere dumping, gennemsnitlige enhedspriser, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evnen til at rejse kapital, lagerbeholdninger og arbejdskraftomkostninger.
a) Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(81)
EU-erhvervsgrenens produktion forblev generelt stabil i den betragtede periode. Det skal påpeges, at efterspørgslen efter den pågældende vare i høj grad er afhængig af sektorer som f.eks. automobilsektoren og bygge- og anlægssektoren samt andre forbrugsvarer. På trods af en lille stigning i 2011 forblev EU-erhvervsgrenens produktion således generelt stabil i den betragtede periode i tråd med en langsomt stigende efterspørgsel i den europæiske økonomi.
Tabel 5
EU-erhvervsgrenens samlede produktion
2010
2011
2012
NUP
Produktion (ton)
1 204 336
1 376 855
1 208 232
1 197 189
Indeks (2010 = 100)
100
114
100
99
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
(82)
Produktionskapaciteten forblev forholdsvis stabil i den betragtede periode, dog med en let stigning i 2001 og i NUP. Lige som produktionen forblev stabil i perioden 2010-2013, forblev kapacitetsudnyttelsen stort set stabil med et relativt højdepunkt i 2011.
Tabel 6
Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
2010
2011
2012
NUP
Produktionskapacitet (ton)
2 510 509
2 527 863
2 497 078
2 535 889
Indeks (2010 = 100)
100
101
99
101
Kapacitetsudnyttelse (%)
48
54
48
47
Indeks (2010 = 100)
100
114
101
98
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodning om fornyet undersøgelse.
b) Salgsmængde, markedsandel og vækst
Tabel 7
EF-erhvervsgrenens salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder
2010
2011
2012
NUP
Mængde (ton)
914 869
1 031 862
931 956
939 395
Indeks (2010 = 100)
100
113
102
103
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodning om fornyet undersøgelse.
(83)
EU-erhvervsgrenens salgsmængder på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder fulgte forbrugs- og produktionstendensen i årene fra 2010 til 2013, med en lille vækst i den betragtede periode, på trods af en betydelig stigning mellem 2010 og 2011.
Tabel 8
EU-erhvervsgrenens markedsandel og vækst
2010
2011
2012
NUP
EU-erhvervsgrenens markedsandel (%)
67
66
66
66
Indeks (2010 = 100)
100
97
98
98
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og Eurostat.
(84)
EU-erhvervsgrenens markedsandel var stabil (idet den også er beregnet under hensyntagen til salg til forretningsmæssigt forbundne parter) i den betragtede periode og udgjorde omkring to tredjedele af markedet. Dette resultat er i overensstemmelse med faldet i EU-forbruget sammenlignet med den oprindelige undersøgelsesperiode på den ene side og med udskiftningen af den kinesiske import med importen fra andre kilder på den anden side.
c) Beskæftigelse og produktivitet
(85)
EU-erhvervsgrenens beskæftigelse vedrørende den pågældende vare forblev forholdsvis stabil i den betragtede periode. Den lille stigning, som blev registreret i 2011, er i overensstemmelse med den højere produktion, der er registreret i det pågældende år. Produktiviteten var også højere i 2011, hvilket viser, at EU-erhvervsgrenen reagerede på den højere efterspørgsel delvis i form af nye arbejdspladser og delvis ved at øge de eksisterende ansattes produktivitet (overtid). Da mængderne faldt igen i de følgende år, forsvandt begge disse effekter, og situationen vendte tilbage til 2010-niveauet.
Tabel 9
Beskæftigelse og produktivitet
2010
2011
2012
NUP
Antal ansatte
20 036
20 854
20 238
19 950
Indeks (2010 = 100)
100
104
101
100
Produktivitet (enhed/ansat)
60
66
60
60
Indeks (2010 = 100)
100
110
99
100
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
d) Størrelsen af den faktiske dumpingmargen og genrejsning efter tidligere dumping
(86)
Som følge af det manglende samarbejde fra de stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter, jf. betragtning 36 ovenfor, kunne dumpingmarginerne for Kina ikke beregnes med tilstrækkelig nøjagtighed, og konstateringen af, at der ikke foregik dumping i NUP, må derfor anses for at være af begrænset relevans. Analysen af skadesindikatorerne viste, at EU-erhvervsgrenen er ved at rejse sig igen efter den tidligere dumpingpraksis. Men genoprejsningen blev bremset af en stagnerende efterspørgsel på de vigtigste aftagermarkeder. Det bør derudover bemærkes, at de forholdsvis stabile forhold i den betragtede periode er opnået på grundlag af de gældende antidumpingforanstaltninger. Hvis foranstaltningerne ophæves, vil dumpingimporten fra Kina have en betydelig indvirkning på EU-erhvervsgrenen.
e) Gennemsnitlige enhedssalgspriser på EU-markedet og enhedsproduktionsomkostninger
(87)
De gennemsnitlige salgspriser fra de stikprøveudvalgte EU-producenter til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen steg med 8 % mellem 2010 og 2013 efter at have haft et relativt højdepunkt i 2012. Den gennemsnitlige salgspris er normalt i stand til at dække produktionsomkostningerne og sikre en mindre fortjeneste for EU-erhvervsgrenen.
Tabel 10
Salgspriser og -omkostninger
2010
2011
2012
NUP
Gennemsnitlig enhedssalgspris i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (EUR/ton)
2 748
2 953
3 049
2 974
Indeks (2010 = 100)
100
107
111
108
Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/ton)
2 528
2 811
2 937
2 765
Indeks (2010 = 100)
100
111
116
109
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
f) Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evnen til at tilvejebringe kapital
(88)
I den betragtede periode blev der observeret følgende udvikling i EU-producenternes likviditet, investeringer, investeringsafkast og evnen til at rejse kapital:
Tabel 11
Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast
2010
2011
2012
NUP
Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)
1,5
1,1
2,0
3,6
Likviditet (EUR)
39 046 890
30 835 484
68 050 584
56 369 460
Investeringer (EUR)
48 809 766
58 881 586
38 561 986
39 453 739
Indeks (2010 = 100)
100
121
79
81
Investeringsafkast (%)
1,0
2,6
5,3
7,5
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(89)
De stikprøveudvalgte EU-producenters rentabilitet blev beregnet som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af den relevante omsætning. I den betragtede periode forblev fortjenstmargenen lav, og den var også negativ for visse EU-producenter. Det er navnlig værd at bemærke, at fortjenstmargenen i ingen af de betragtede år nåede op på det niveau, der blev registreret i den oprindelige undersøgelsesperiode (4,4 %). Til trods for en stabil tendens i salg og produktion, og en betydelig markedsandel for EU-erhvervsgrenen, er fortjenstmargenerne fortsat forholdsvis lave for denne erhvervsgren. Navnlig bør det bemærkes, at fortjenstmargenerne var meget lave i 2011 til trods for, at EU-erhvervsgrenens salgsmængder nåede deres højeste punkt i den betragtede periode. Dette vækker bekymring med hensyn til den fremtidige udvikling af EU-erhvervsgrenens fortjenstmargener, hvis økonomien fortsætter med at stagnere. Det skal desuden bemærkes, at fortjenstmargenen i den betragtede periode også altid lå under den målfortjeneste, der blev angivet i den oprindelige undersøgelse (5 %).
(90)
Likviditeten, som er erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere sine aktiviteter, var positiv i hele den betragtede periode. Denne indikator forbedrede sig dog kun i 2012, og der blev registreret et betydeligt fald på 17 % i NUP. Dette giver anledning til bekymring om EU-erhvervsgrenens evne til selv at kunne finansiere sine aktiviteter.
(91)
Investeringsniveauet forblev forholdsvis højt og stabilt i den betragtede periode og nåede et højdepunkt i 2011. Investeringsafkastet, udtrykt som den procentuelle fortjeneste af den bogførte nettoværdi af investeringerne, fulgte samme tendens som fortjenstmargenen. Derfor når denne indikator også sit højdepunkt i NUP. Fortolkningen af dette signal er ambivalent, dels fordi det afspejler det højeste punkt af fortjenstmargenen blandt dem, der blev registreret i den betragtede periode, dels fordi det også afspejler et lavt investeringsniveau, hvilket er tegn på, at industriens udsigter for de økonomiske perspektiver inden for sektoren fortsat er usikre.
(92)
I lyset af ovenstående kan det konkluderes, at selv om EU-producenternes finansielle resultater forblev stabile i den betragtede periode, nåede de - med undtagelse af investeringer - ikke op på niveauet for den oprindelige undersøgelsesperiode.
g) Lagerbeholdninger
(93)
Slutlagrenes størrelse for de samarbejdsvillige EU-producenter fulgte nøje den tendens, der allerede var blevet konstateret for produktion og salg, med en temmelig stabil tendens og et relativt højdepunkt i 2011. Da produktionen af den samme vare i Unionen i vid udstrækning sker efter ordre, anses lagerbeholdningens størrelse dog ikke for at være en særlig nyttig indikator.
Tabel 12
Slutlagre
2010
2011
2012
NUP
Slutlagre (ton)
283 330
321 795
315 784
292 740
Indeks (2010 = 100)
100
114
111
103
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
h) Arbejdskraftomkostninger
(94)
Der blev med hensyn til de ansattes gennemsnitsløn registreret en støt stigning med 4 % årligt i den betragtede periode. Denne vækst skyldes dog mere justeringen for inflationen og i mindre udstrækning anvendelsen af ekstra arbejdstimer (således som det for 2011 fremgår af stigningen i produktiviteten pr. ansat).
Tabel 13
Arbejdskraftomkostninger
2010
2011
2012
NUP
Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)
41 604
43 300
45 006
46 742
Indeks (2010 = 100)
100
104
108
112
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
6. Konklusion om EU-erhvervsgrenens situation
(95)
Undersøgelsen viste, at importen af varer fra Kina nærmest forsvandt på EU-markedet, efter de oprindelige foranstaltninger blev indført i 2009. Hermed kunne EU-erhvervsgrenen opnå god og stabil produktion, salgsmængde og markedsandel. Derimod er rentabiliteten stadig under det niveau, der blev nået i den oprindelige undersøgelsesperiode, samt under sektorens målfortjeneste.
(96)
Det konkluderes derfor, at EU-erhvervsgrenen ikke har lidt nogen væsentlig skade i NUP. Men i betragtning af den langsomme vækst i forbruget og den omstændighed, at fortjenstmargenerne ligger under, hvad der er nødvendigt for en langsigtet rentabilitet, kan EU-erhvervsgrenens situation stadig betragtes som sårbar.
(97)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger gjorde tre interesserede parter gældende, at den omstændighed, at Kommissionen har konkluderet, at EU-erhvervsgrenen ikke har lidt nogen væsentlig skade i NUP, burde føre til en ophævelse af foranstaltningerne. Det er korrekt, at Kommissionen konstaterede, at der ikke var sket nogen væsentlig skade i NUP. Imidlertid er afgørelsen om at udvide de gældende foranstaltninger ikke baseret på spørgsmålet om væsentlig skade i NUP, men på konstateringer vedrørende sandsynligheden for fornyet skade, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2. Denne påstand må derfor afvises.
F. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE
1. Indledende bemærkninger
(98)
For at kunne bestemme sandsynligheden for fornyet skade, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe, blev den potentielle indvirkning af den kinesiske eksport på EU-markedet og EU-erhvervsgrenen analyseret i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(99)
Der blev i analysen fokuseret på udviklingen i forbruget på EU-markedet, den uudnyttede kapacitet, EU-markedets handelsstrømme og tiltrækningskraft og Kinas prispolitik. Grundet det manglende samarbejde fra kinesiske eksportører er analysen baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, som omfatter statistikker (Eurostat og kinesiske handelsstatistikker) og erhvervsrelaterede dokumenter (såsom tale afholdt af formanden for CFIA, jf. betragtning 78 ovenfor), der blev forelagt i anmodningen om indledning af udløbsundersøgelsen.
2. Forbruget i Unionen
(100)
Som anført i betragtning 64 og 65 udviste forbruget af den pågældende vare i Unionen en generel stabil tendens i den betragtede periode. Samtidig er forbruget i NUP fortsat lavere med næsten 20 % i forhold til niveauet før krisen i den oprindelige undersøgelsesperiode. Faldet i forbruget af den pågældende vare er drevet af faldende produktion i bilindustrien og bygge- og anlægssektoren i Unionen samt andre forbrugsvaresektorer, som har betydelig anvendelse af den pågældende vare (elektronik og husholdningsartikler, møbler osv.). Under disse omstændigheder anses en tilbagegang til ekstremt billige importvarer fra Kina, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe, at ville få pludselige og dramatiske konsekvenser for EU-erhvervsgrenens situation. Denne import forventes at underbyde og under alle omstændigheder udøve et pres i nedadgående retning på Unionens priser og fordreje konkurrencen på markedet. Som følge heraf er det sandsynligt, at EU-erhvervsgrenen igen ville blive påført skade, hvis foranstaltningerne fik lov til at udløbe.
3. Uudnyttet kapacitet, EU-markedets handelsstrømme og tiltrækningskraft og Kinas prispolitik
(101)
Som beskrevet i betragtning 44 var den kinesiske produktionskapacitet for ISF i 2012 på 6,6 mio. ton. Det skal bemærkes, at 2012 blev betragtet af den kinesiske erhvervsgren for skruer som et vanskeligt år, da det som følge af de negative følger af en række økonomiske faktorer (inflation, opbremsning i den kinesiske økonomi og eurozonekrise) var det første år siden 2000, at der var et fald i den kinesiske produktionskapacitet (fra 6,8 mio. ton i 2011).
(102)
Uafhængigt af de fremtidige scenarier (stagnation eller vækst) skal det under alle omstændigheder bemærkes, at udnyttelsesgraden af den nuværende kinesiske produktionskapacitet på 6,6-6,8 mio. ton også kun var på 75 % i årene 2010-2012. Dette efterlader en uudnyttet kapacitet i Kina (1,6-1,7 mio. ton), som allerede er ekstremt høj, og nøjagtigt i samme størrelsesorden som det samlede forbrug på EU-markedet i de samme år.
(103)
Med 2,2-2,6 mio. ton svarende til 40-50 % af det kinesiske salg var den samlede kinesiske eksport af ISF på verdensplan forholdsvis stabil i den betragtede periode. Det er klart, at eksport er en vigtig del af aktiviteten hos de kinesiske producenter af ISF. I henhold til udviklingsplaner bebudet af CFIA for sektoren vil en forventet stigning i efterspørgslen på hjemmemarkedet sandsynligvis føre til et fald i andelen af eksporten til et niveau svarende til 30-40 % af produktionen. Dette fald skal imidlertid ses på baggrund af den overordnede stigning i produktionskapaciteten som forklaret i betragtning 101 og det forhold, at denne uudnyttede kapacitet under alle omstændigheder er lige så stor som det samlede EU-forbrug. Desuden giver CFIA-prognosen ikke giver nogen tidsramme for nedbringelsen af den kinesiske eksportandel, heller ikke nogen konkrete tegn på, at dette skift allerede er i gang. Som følge heraf bør den udviklingsplan, der er meddelt af CFIA, betragtes som for vag og ubestemt, navnlig sammenlignet med et eventuelt udløb af foranstaltninger, der ville have en umiddelbar virkning. Denne plan kan derfor ikke på nuværende tidspunkt påvirke konklusionerne om sandsynligheden for fornyet skade, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe.
(104)
I øjeblikket er den kinesiske tilstedeværelse på EU-markedet meget begrænset, og den overstiger ikke 0,5 % af markedsandelen målt i volumen. Ikke desto mindre forbliver EU-markedet attraktivt for de kinesiske producenter på grund af de højere priser på dette marked. Dette bekræftes ved de kinesiske eksporterende producenters forsøg på at omgå Unionens antidumpingforanstaltninger. Som anført i betragtning 3 gav denne adfærd allerede anledning til en udvidelse af foranstaltningerne til også at gælde den kinesiske eksport via Malaysia.
(105)
Dertil kommer, at den eksportorienterede kinesiske industri står over for flere og flere problemer med at finde vej til deres sædvanlige eksportmarkeder, da et stigende antal af disse for nylig har indført antidumpingforanstaltninger mod eksport af forskellige typer ISF fra Kina, jf. betragtning 47.
(106)
Hvis foranstaltningerne ophæves, kan det således med rimelighed forventes - på grund af EU-markedets tiltrækning som følge af dets størrelse og prisniveauer - at en væsentlig del af den nuværende kinesiske eksport vil blive omdirigeret til Unionen. Det skal påpeges, at den kinesiske markedsandel på EU-markedet var på 26 %, inden de oprindelige foranstaltninger blev indført.
(107)
Endelig skal det erindres, hvad angår de kinesiske eksportprisers størrelse, at der i forbindelse med den oprindelige undersøgelse blev konstateret meget høje niveauer af dumping- og skadesmargenener beregnet på grundlag af de kinesiske eksportørers eksportpriser. Det kan på grundlag af de kinesiske priser ved eksport til Kroatien i 2012 og 1. kvartal af 2013, dvs. inden Kroatiens tiltrædelse af Unionen og udvidelsen af Unionens beskyttelsesforanstaltninger for dette land, desuden konkluderes, at niveauet af de kinesiske eksportpriser, der førte til indførelsen af foranstaltninger i den oprindelige undersøgelse, fortsat er ret ensartede. Desuden bekræfter de handelsbeskyttende foranstaltninger, som andre tredjelande har truffet mod eksporten af kinesiske ISF, at de kinesiske eksporterende producenters urimelige prisadfærd fortsætter og ikke kun er begrænset til EU-markedet.
4. Konklusion
(108)
Undersøgelsesresultaterne har fremhævet adskillige elementer, der giver anledning til bekymring, herunder en stor uudnyttet kapacitet i Kina, fortsat dumping- og underbudspraksis på verdensplan, planlagt udvikling af Kinas produktionskapacitet, varesortiment og produkternes kompleksitet samt voksende handelshindringer på andre vigtige tredjelandsmarkeder. På den anden side har forbruget i Unionen været stagnerende i de seneste 5 år som følge af en lav efterspørgsel på mange aftagermarkeder. Dette har ført til en tilstand af sårbarhed i EU-erhvervsgrenen, som er kendetegnet ved en vis grad af uudnyttet kapacitet, lav rentabilitet og forretningsmæssig usikkerhed (som det navnlig fremgår af de faldende investeringer). I dette scenario vurderes det, at en ophævelse af foranstaltningerne efter al sandsynlighed vil føre til en pludselig tilbagevenden af kinesisk dumpingimport, og at dette vil svække EU-erhvervsgrenens position på dens kernemarked og således medføre skade for EU-erhvervsgrenen.
(109)
Parterne påstod, at EU-erhvervsgrenen har fordoblet sin fortjeneste og likviditet i forhold til 2010, hvorfor dens fortjeneste ikke kan betegnes som lav. Yderligere bemærkes det, at EU-erhvervsgrenen ikke behøver yderligere investeringer, eftersom den allerede har foretaget betydelige investeringer.
(110)
Selv om det er korrekt, at EU-erhvervsgrenen har fordoblet sin fortjeneste, er denne stadig lavere end både fortjenesten i den oprindelige undersøgelsesperiode (4,4 %) og målfortjenesten på 5 %. Det samme ræsonnement gælder for likviditeten, der forblev 14 % under niveauet i den oprindelige undersøgelsesperiode. Endelig afhænger EU-erhvervsgrenens overlevelse af fortsatte investeringer i moderne maskiner og et bredere varesortiment. Påstandene afvises derfor.
(111)
Hvis foranstaltningerne ophæves, er det under de nuværende markedsforhold sandsynligt, at den midlertidige forbedring af EU-erhvervsgrenens resultater hurtigt vil forsvinde. Som beskrevet ovenfor vil betingelserne være yderst gunstige for en forøgelse af importen fra Kina til EU-markedet til dumpingpriser og i betydelige mængder. Dette vil sandsynligvis underminere den positive udvikling på EU-markedet, som er opnået i den betragtede periode. Den sandsynlige dumpingimport vil medføre et pres på EU-erhvervsgrenens salgspriser og bevirke, at den mister markedsandele, og dumpingimporten vil derfor have en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens finansielle resultater, der stadig er sårbare. Det skal påpeges, at EU-erhvervsgrenen i den betragtede periode i den oprindelige undersøgelse (1. januar 2003 - 30. september 2007), dvs. før indførelsen af antidumpingforanstaltninger, var nødt til at begrænse produktionen i visse segmenter af den pågældende vare på grund af en massiv import fra Kina (18). Dette havde en betydelig negativ indvirkning på kapacitetsudnyttelse og rentabilitet.
(112)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger gjorde en interesseret part gældende, at Kommissionen i sin analyse af sandsynligheden for fornyet skade ikke havde påvist den kinesiske eksports volumeneffekt og dens forbindelse med foranstaltningerne. Den interesserede part påstod:
i)
at import fra andre kilder erstattede importen fra Kina; denne import er solgt til priser under EU-erhvervsgrenens priser og alligevel led EU-erhvervsgrenen ikke væsentlig skade
ii)
at faldet i foranstaltningernes niveau efter gennemførelsen af WTO's henstillinger ikke førte til øgede importmængder fra Kina på EU-markedet
iii)
at der for importen af andre typer skruer fra Kina, der ikke er genstand for antidumpingforanstaltninger, også blev registreret en alvorlig nedgang i mængder fra 2009, hvor de oprindelige foranstaltninger blev indført
iv)
at sandsynligheden for en fremtidig stigning i den kinesiske eksport til Unionen, under hensyntagen til den stigende efterspørgsel på det kinesiske hjemmemarked, er begrænset, og
v)
at markedet for skruer fortsat vil vokse i Kina og på andre asiatiske markeder, hvilket vil mindske sandsynligheden for en betydelig stigning i eksporten til Unionen.
(113)
Det skal som svar på disse påstande bemærkes:
i)
at den sandsynlige skadesvirkning af importen fra Kina ikke kan sammenlignes med virkningen af importen fra tredjelande, f.eks. Taiwan, Vietnam og Thailand. Som angivet i betragtning 74 ovenfor er der således tegn på, at de kinesiske eksportører stadig solgte på det kroatiske marked (forud for dette lands tiltrædelse af Unionen) til nogenlunde samme gennemsnitspriser som dem, der blev registreret i den oprindelige undersøgelse; disse priser er derfor langt lavere end de priser, der er indberettet fra disse tredjelande i NUP. Som anført i betragtning 115 nedenfor sælger EU-erhvervsgrenen desuden betydelige mængder både standard- og specialvarer, og det er derfor sandsynligt, at den kinesiske eksport (bestående af både standard- og specialvarer) vil kunne forvolde skade, hvis den gældende told ophæves;
ii)
at der under hensyntagen til det begrænsede fald i niveauet for den gældende told efter gennemførelsen af WTO's henstillinger, nemlig fra 85 % før ændringen til 74,1 % efter, ikke kan forventes en betydelig stigning i importen fra Kina
iii)
at det påståede fald i importmængderne af skruer, der ikke er omfattet af foranstaltningerne, ikke er understøttet af de foreliggende statistiske data. En fast månedlig mængde på 20 000-30 000 ton blev således fastholdt i perioden 2009-2013, mens importmængden af skruer, der er omfattet af foranstaltningerne, faldt øjeblikkeligt i februar 2009 fra over 60 000 ton pr. måned til et næsten ikke-eksisterende niveau
iv)
at den forventede ændring af forholdet mellem det kinesiske hjemmemarkedssalg og eksportsalg, som afspejler væksten i efterspørgslen på det kinesiske hjemmemarked, vil blive opvejet af en stigning i den samlede kinesiske produktionskapacitet og salgsmængde, jf. betragtning 101, samt
v)
at påstanden om, at den asiatiske efterspørgsel efter skruer er stigende, er baseret på en forældet kilde, som forudså en global efterspørgsel efter skruer i størrelsesordenen 83 mia. USD i 2016. Ifølge nye markedsundersøgelser, offentliggjort af Fastener Industry News Inc. i december 2014 (19), vurderes den globale efterspørgsel at blive 81 mia. USD i 2018, idet der således forventes en mindre vækst over en længere periode. Desuden ledsages væksten i efterspørgslen i Asien-Stillehavsområdet af væksten i kapacitet i flere andre lande end Kina (f.eks. Indonesien, Malaysia, Thailand og Vietnam). Derudover er der forholdsvis lave adgangsbarrierer (tid, kapital og knowhow) for etableringen af yderligere produktionskapacitet for skruer, hvorfor udbudssiden kan reagere forholdsvis hurtigt på den stigende efterspørgsel.
Ovenstående påstande må derfor afvises.
(114)
Samme interesserede part påstod, at Kommissionens analyse af sandsynligheden for fornyet skade ikke tog hensyn til den omstændighed, at produkter i det laveste varesegment, importeret fra Kina, ikke kan udøve pristryk på produkter i det højeste varesegment, der hovedsagelig fremstilles af EU-producenterne.
(115)
Som svar på denne påstand skal det bemærkes, at EU-produktionen dækker hele spektret af skruer, hvor nogle virksomheder fokuserer på specifikke typer (standard- eller specialskruer), mens andre tilbyder det komplette udvalg. Navnlig i de stikprøveudvalgte virksomheder består en betydelig del af salget af standardskruer, og for tre af dem består hovedparten af salget i NUP af standardvarer. Derfor er påstanden om, at EU-erhvervsgrenen kun vil fremstille specialskruer eller skruer i det højeste varesegment, og således være beskyttet mod skadevoldende import fra Kina, klart forkert, idet den er modsagt af de beviser, der blev indsamlet og verificeret i løbet af undersøgelsen. Desuden er det velkendt, at den kinesiske skruesektor overvejer at udvikle sin produktion i det øverste varesegment, jf. betragtning 78. Det er derfor meget sandsynligt, at varesortimentet i den fremtidige kinesiske eksport vil omfatte hele spektret fra det nederste til det øverste varesegment, og at pristrykket vil ramme EU-erhvervsgrenen i sin helhed, og således påvirke dens produktionskapacitetsudnyttelse. Derfor måtte denne påstand afvises.
(116)
Endelig fremførte to andre interesserede parter den påstand, at Kommissionen i sin analyse fejlagtigt antog, at priserne fra Kina ville være lige så lave som i den oprindelige undersøgelse. Ifølge de pågældende parter vil dette ikke være tilfældet, da der var en betydelig stigning i priserne i Kina, især på grund af stigningen i omkostningerne til råmaterialer og arbejdskraft og gennemførelsen af højere miljøstandarder. Eventuelle prisunderbud vil derfor være lavere og vil ikke berettige en udvidelse af foranstaltningerne på så høje niveauer.
(117)
Uagtet at foranstaltningernes niveau ikke kan ændres i forbindelse med en udløbsundersøgelse, og at de kinesiske priser og omkostninger på hjemmemarkedet blev anset for upålidelige i den oprindelige undersøgelse, fordi de kinesiske producenter ikke kunne opnå markedsøkonomisk behandling, skal følgende bemærkes. For det første kunne Kommissionen på grund af det manglende samarbejde fra de kinesiske producenter ikke kontrollere deres omkostninger og de påståede ændringer, der fandt sted i Kina. De pågældende interesserede parter fremlagde ikke nogen oplysninger eller dokumenterede kendsgerninger i deres indlæg. For det andet blev der henvist til prisniveauet i Kroatien før landets tiltrædelse af Unionen, hvoraf det klart fremgik, at de kinesiske eksportører fortsatte med at anvende priser, der stort set svarede til dem, der blev konstateret i den oprindelige undersøgelse (jf. betragtning 74). Derfor måtte ovenstående påstand afvises.
G. UNIONENS INTERESSER
1. Indledning
(118)
Det blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgt, om det ville være imod Unionens interesser som helhed at opretholde de nuværende foranstaltninger. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser. Alle interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2.
(119)
Eftersom denne undersøgelse er en fornyet undersøgelse af de gældende foranstaltninger, tillod den en vurdering af enhver uønsket negativ virkning, som de gældende antidumpingforanstaltninger måtte have på de interesserede parter.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(120)
I betragtning 108 konkluderedes det, at EU-erhvervsgrenen sandsynligvis vil opleve en alvorlig forværring af dens situation, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov at udløbe. Af den grund ville det gavne EU-erhvervsgrenen, hvis foranstaltningerne opretholdes, da EU-producenterne bør kunne opretholde deres salgsmængde, markedsandel, rentabilitet og overordnede økonomiske situation. Derimod ville det være en alvorlig trussel mod EU-erhvervsgrenens levedygtighed, hvis foranstaltningerne ikke opretholdes, da der er grund til at forvente, at det vil forårsage fornyet skade, hvis importen fra Kina flyttes til EU-markedet til dumpingpriser og i betydelige mængder.
3. Importørernes interesser
(121)
Alle kendte importører var blevet oplyst om indledningen af den fornyede undersøgelse. Der var dog kun to importører, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen og besvarede Kommissionens spørgeskemaer. Det fremgik af undersøgelsen, at importører nemt kan foretage indkøb fra forskellige kilder på markedet, særligt fra EU-erhvervsgrenen og fra store eksportører fra tredjelande, der sælger til ikke-dumpingpriser. Ligeledes gjorde ingen af de to samarbejdsvillige importører indsigelse mod forlængelsen af de nuværende antidumpingforanstaltninger, selv om de har sat spørgsmålstegn ved de høje niveauer. I denne forbindelse bemærkes det, at en udløbsundersøgelse på grundlag af grundforordningens artikel 11, stk. 2, ikke kan føre til en ændring af foranstaltningernes omfang. På grundlag af ovenstående og importørernes manglende interesse generelt konkluderedes det, at det ikke ville være imod deres interesse at opretholde foranstaltningerne.
(122)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger fremsatte to interesserede parter, nemlig to sammenslutninger af EU-distributører af skruer, den påstand, at anvendelsen af den gældende told på sådan et højt niveau ikke havde til resultat at genskabe redelige konkurrencevilkår på EU-markedet, men snarere forhindrede den kinesiske import i at komme ind på EU-markedet. Disse interesserede parter hævdede, at enhver udvidelse af foranstaltningerne vil resultere i en yderligere indsnævring af de internationale kildemuligheder, som er til rådighed for Unionens brugere og importører. Som svar på denne påstand skal det først bemærkes, at antidumpingforanstaltninger ikke indføres for at hindre eller blokere import fra et land, der er genstand for foranstaltninger, men hovedsageligt for at genskabe redelige konkurrencevilkår på markedet. Niveauet for den gældende told er et resultat af beregninger af de dumping- og skadesmargener, der blev fastsat på grundlag af konstateringerne i den oprindelige undersøgelse. For det andet er Kommissionen ikke enig i påstanden om, at den gældende told begrænser forsyningskilderne på EU-markedet. Det fremgår af de foreliggende importstatistikker, at importen fra tredjelande steg efter indførelsen af foranstaltningerne vedrørende Kina. Der blev i forbindelse med undersøgelsen ikke konstateret elementer, der peger på, at disse tendenser ikke vil fortsætte i fremtiden. Disse påstande måtte derfor afvises.
(123)
Dertil kommer, at en af disse sammenslutninger erklærede, at selv om den mente, at de oprindelige foranstaltninger ikke var hensigtsmæssige, og at de havde forvoldt en radikal og unødige fordrejning af markedet for skruer, ville en pludselig ophævelse af foranstaltningerne nu være lige så forstyrrende som deres oprindelige indførelse. Dette viser, at distributørerne af skruer har været i stand til at tilpasse deres forsyningskæder under hensyntagen til de gældende foranstaltninger.
4. Brugernes interesser
(124)
Selv om brugerne ikke samarbejdede, var det dog muligt at identificere deres synspunkter og holdning på grundlag af oplysningerne fra EU-erhvervsgrenen og importørerne. Det ser ud til, at brugerne indledningsvis kan opdeles i to kategorier: Brugere i det øverste varesegment, som har behov for skruer med meget høje kvalitetsstandarder, og andre brugere. Brugere i det øverste varesegment kan normalt finde de produkter, de har brug for, hos EU-producenter og visse højt specialiserede eksporterende producenter. Derimod er den anden brugerkategori (der også kan omfatte brugere i det øverste varesegment med behov for billigere produkter til mindre krævende anvendelser) den kategori af brugere, der normalt anvendte de kinesiske produkter. Denne kategori af brugere forsynes normalt af importører, og ifølge de synspunkter, som kom til udtryk ved besøg hos de samarbejdsvillige importører, er denne kategori af brugere nu tilstrækkeligt forsynet ved import fra andre lande, herunder Taiwan, Thailand og Vietnam. På grundlag af denne analyse og i betragtning af, at ingen bruger besluttede at intervenere i den foreliggende undersøgelse, konkluderes det, at opretholdelsen af foranstaltningerne ikke ville være i strid med brugernes interesser, da de syntes at tilpasse sig nemt og uden konsekvenser til tilstedeværelsen af foranstaltninger vedrørende ISF fra Kina.
5. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(125)
I lyset af ovenstående konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grunde i forbindelse med Unionens interesser til ikke at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger.
H. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(126)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale en opretholdelse af de gældende foranstaltninger. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.
(127)
Det følger af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne over for importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern eller stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina, der indførtes ved forordning (EF) nr. 91/2009, senest ændret ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 924/2012, bør opretholdes, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(128)
Som anført i betragtning 3 ovenfor blev den gældende antidumpingtold for import af den pågældende vare fra Kina udvidet til også at omfatte import af samme vare fra Malaysia, også uanset om varen var angivet med oprindelse i Malaysia. Den antidumpingtold, der skal opretholdes på importen af den pågældende vare som anført i betragtning 3 ovenfor, bør fortsat være udvidet til også at omfatte import af ISF afsendt fra Malaysia, uanset om varen er angivet med oprindelse i Malaysia. De eksporterende producenter, der blev undtaget fra udvidelsen af foranstaltningerne ifølge gennemførelsesforordning (EF) nr. 723/2011, bør også undtages fra de foranstaltninger, der indføres ved nærværende forordning.
(129)
For at minimere risikoen for omgåelse som følge af den store forskel i toldsatser blandt kinesiske eksportører vurderes det, at det i dette tilfælde er nødvendigt med særlige foranstaltninger for at sikre den korrekte anvendelse af antidumpingtolden. Disse særlige foranstaltninger, som kun finder anvendelse på virksomheder, for hvilke der indføres individuelle toldsatser, består af følgende: Fremlæggelse for medlemsstaternes toldmyndigheder af en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag II til denne forordning. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, er omfattet af den restdumpingtold, som gælder for alle andre producenter.
(130)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved grundforordningens artikel 15, stk. 1 -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern og stål, bortset rustfrit stål, dvs. træskruer (bortset fra svelleskruer), selvskærende skruer, andre skruer og bolte med hoved (også med tilhørende møtrikker eller underlagsskiver, men dog bortset fra skruer drejet af massivt materiale, med stifttykkelse på højst 6 mm, og bortset fra skruer og bolte med gevind til fastholdelse af skinnemateriel) og underlagsskiver med oprindelse i Folkerepublikken Kina henhørende under KN-kode 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 and ex 7318 22 00 (Taric-kode 7318159021, 7318159029, 7318159071, 7318159079, 7318159091, 7318159098, 7318210031, 7318210039, 7318210095, 7318210098, 7318220031, 7318220039, 7318220095 og 7318220098).
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af følgende virksomheder:
Virksomhed
Told (%)
Taric-tillægskode
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd., Shanghai
43,4
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd., Suzhou
0,0
A918
Changshu City Standard Parts Factory og Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd., Changshu
38,3
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, Dongguan City
22,9
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd., Kunshan
63,7
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd., Ningbo City
64,3
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd., Jiangshan Town
69,7
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd, Yantai
0,0
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd., Beijing
0,0
A997
Virksomheder anført i bilag I
54,1
A928
Alle andre virksomheder
74,1
A999
3. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de i stk. 2 nævnte virksomheder, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder forelægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag II. Hvis der ikke fremlægges en sådan faktura, anvendes toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
4. Den endelige antidumpingtold for »alle andre virksomheder«, som anført i stk. 2, udvides til også at omfatte importen af samme skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern eller stål afsendt fra Malaysia, uanset om varen er angivet med oprindelse i Malaysia (Taric-kode 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318149920, 7318149992, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 og 7318220095), med undtagelse af varer, der er fremstillet af nedennævnte virksomheder:
Virksomhed
Taric-tillægskode
Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd.
B123
Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd.
B124
Jinfast Industries Sdn. Bhd.
B125
Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd.
B126
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd.
B127
Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd.
B128
TI Metal Forgings Sdn. Bhd.
B129
United Bolt and Nut Sdn. Bhd.
B130
Andfast Malaysia Sdn. Bhd.
B265
5. Anvendelsen af undtagelser for de i stk. 4 i denne artikel nævnte virksomheder er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder forelægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag II. Hvis der ikke forelægges en sådan faktura, anvendes antidumpingtolden som fastsat i stk. 4 i denne artikel.
6. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 26. marts 2015.
PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/519
оd 26. ožujka 2015.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje podrijetlom iz Narodne Republike Kine, proširene na uvoz određenih željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje poslanih iz Malezije, bez obzira na to imaju li deklarirano podrijetlo iz Malezije ili ne, nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe br. 1225/2009
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 11. stavak 2.,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Mjere na snazi
(1)
Na temelju antidampinškog ispitnog postupka („početni ispitni postupak”) Vijeće je Uredbom (EZ) br. 91/2009 (2), kako je zadnje izmijenjena Provedbenom uredbom (EU) br. 924/2012 (3), uvelo konačnu antidampinšku pristojbu („početne mjere”) na uvoz određenih željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”).
(2)
Nakon izmjene Provedbenom uredbom (EU) br. 924/2012 mjere su provedene u obliku pristojbe prema vrijednosti koja je utvrđena za pojedinačne proizvođače izvoznike iz Kine odabrane u uzorak, a raspon pristojbe kreće se od 0,0 % do 69,7 %. Istodobno je za kineske proizvođače izvoznike izvan uzorka koji surađuju utvrđena antidampinška pristojba od 54,1 %, a preostala pristojba za kineske proizvođače izvoznike koji ne surađuju iznosila je 74,1 % („pristojbe na snazi”).
(3)
Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 723/2011 (4), kako je zadnje izmijenjena Provedbenom uredbom (EU) br. 693/2012 (5), početne su mjere proširene na uvoz određenih željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje poslanih iz Malezije, bez obzira na to imaju li deklarirano podrijetlo iz Malezije ili ne.
2. Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera
(4)
Nakon objave obavijesti o predstojećem isteku (6) konačnih antidampinških mjera koje su na snazi Komisija je 1. listopada 2013. primila zahtjev za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka tih mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe. Zahtjev je podnio Europski institut za industrijske elemente za pričvršćivanje („podnositelj zahtjeva”) u ime proizvođača koji čine više od 25 % ukupne proizvodnje željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje u Uniji.
(5)
Zahtjev se temeljio na obrazloženju da bi istek mjera vjerojatno doveo do nastavka ili ponavljanja dampinga i štete za industriju Unije.
3. Pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera
(6)
Nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom Komisija je utvrdila da postoji dovoljno dokaza za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera te je 30. siječnja 2014. objavila u Službenom listu Europske unije (7) („Obavijest o pokretanju revizije”) obavijest o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka mjera prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe.
4. Ispitni postupak
4.1. Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje
(7)
Ispitnim postupkom u vezi s nastavkom ili ponavljanjem dampinga obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2013. do 31. prosinca 2013. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2010. do 31. prosinca 2013. („razmatrano razdoblje”).
4.2. Strane na koje se ispitni postupak odnosi
(8)
Komisija je o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka mjera službeno obavijestila podnositelja zahtjeva, ostale poznate proizvođače iz Unije, proizvođače izvoznike iz NRK-a i predstavnike NRK-a. Zainteresirane su strane mogle napismeno iznijeti svoja stajališta i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju revizije.
(9)
Svim zainteresiranim stranama koje su zatražile saslušanje i pokazale da postoje posebni razlozi zbog kojih bi trebale biti saslušane odobreno je saslušanje.
(10)
S obzirom na očito velik broj proizvođača izvoznika iz NRK-a te proizvođača i nepovezanih uvoznika u Uniji uključenih u ispitni postupak, u obavijesti o pokretanju revizije predviđeno je uzorkovanje u skladu s člankom 17. Osnovne uredbe. Kako bi Komisija mogla odlučiti je li uzorkovanje potrebno i, ako jest, kako bi izabrala uzorak, od prethodno navedenih strana zatraženo je da se jave Komisiji u roku od 15 dana od pokretanja revizije i dostave podatke zatražene u obavijesti o pokretanju revizije.
(11)
Od 325 poznatih kineskih proizvođača 24 su odgovorila na upitnik o uzorkovanju. Međutim, 13 od njih izjavilo je da ne izvoze u EU, a za troje proizvođača nije utvrđen damping u početnom ispitnom postupku te stoga ne podliježu mjeri koja je na snazi. Preostalih osam društava prijavilo je 11 800 tona izvoza u EU, što prema Eurostatu iznosi 132 % ukupnoga kineskog izvoza u EU unutar RIPR-a. Predložen je uzorak triju najvećih izvoznika. Međutim, jedno od društava uključenih u uzorak tvrdilo je da je pogrešno prikazalo izvoz u EU u obrascu za uzorkovanje te da zapravo nije trebalo prijaviti nikakav izvoz.
(12)
Stoga je utvrđen uzorak od triju najvećih preostalih izvoznika. Sva tri društva u uzorku u različitim su fazama postupka povukla suradnju te odlučila ne odgovoriti na upitnike ili uskratiti provjeru na licu mjesta. Nakon toga u sva su tri društva dostavljene pisane obavijesti o namjeri Komisije da primijeni članak 18. Osnovne uredbe. Nije zaprimljena nikakva reakcija tih proizvođača izvoznika.
(13)
Komisija je istražila stanje četiriju preostalih proizvođača izvoznika koji su odgovorili na upitnik o uzorkovanju. Njihova je stopa izvoza u Uniju bila toliko niska, naime niža od 1 % ukupnog izvoza, da se nije smatrala odgovarajućom ili reprezentativnom za utvrđivanje novog uzorka i temeljenje zaključaka ispitnog postupka na njihovu stanju. Smatralo se prikladnijim zaključke ispitnog postupka temeljiti na široj i reprezentativnijoj osnovi, to jest na raspoloživim podacima u pogledu nesuradnje kineskih proizvođača izvoznika iz uzorka. Četiri preostala društva obaviještena su o namjeri Komisije da upotrijebi raspoložive podatke.
(14)
U pogledu nedovoljne suradnje kineskim je nadležnim tijelima najavljena i namjera Komisije da primijeni članak 18. Komisija nije zaprimila nikakva očitovanja ni zahtjeve za intervenciju službenika za saslušanje u vezi s dopisima trgovačkim društvima i kineskim nadležnim tijelima.
(15)
U početnoj fazi ispitnog postupka Komisija je ostvarila suradnju s 91 proizvođačem/grupacijom proizvođača iz Unije koji su obuhvaćali otprilike 50 % proizvodnje željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje u Uniji. S obzirom na velik broj proizvođača koji su surađivali, Komisija je primijenila uzorkovanje. Odabrani uzorak prvotno se sastojao od devet trgovačkih društava/grupacija trgovačkih društava među najreprezentativnijima u pogledu obujma, veličine, raznovrsnosti proizvoda i geografskog smještaja u Uniji. Jedno od trgovačkih društava u uzorku povuklo je suradnju i odlučilo ne odgovoriti na upitnik. Komisija je nakon toga obavijestila trgovačko društvo o isključenju iz uzorka zbog nesuradnje. Uzorak koji je smanjen na preostalih osam trgovačkih društava/grupacija trgovačkih društava ipak se smatrao reprezentativnim jer je obuhvaćao 24 % procijenjene ukupne proizvodnje željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje u Uniji tijekom RIPR-a.
(16)
Zaprimljeni su odgovori na upitnike dvaju uvoznika iz Unije. Zbog razmjerno ograničenog broja trgovačkih društava uzorkovanje nije bilo potrebno.
(17)
Kad je riječ o korisnicima, nijedan se nije javio u roku zadanome u obavijesti o pokretanju revizije ni u kasnijim fazama postupka. Stoga se smatra da nijedan korisnik nije surađivao u ispitnom postupku.
(18)
Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava:
(a)
proizvođači iz Unije:
posjećeno je jedanaest trgovačkih društava (od kojih barem jedno pripada jednoj od osam grupacija društava iz uzorka). Ti su proizvođači iz Unije zatražili da na temelju članka 19. Osnovne uredbe njihovi identiteti budu tajni. Tvrdili su da bi otkrivanje njihova identiteta moglo dovesti do rizika od znatnih štetnih posljedica za njihove poslovne aktivnosti. Njihov je zahtjev ispitan i utvrđeno je da je opravdan. Shodno tomu, nazivi tih trgovačkih društava nisu navedeni.
(b)
Uvoznici iz Unije:
Adolf Würth GmbH & Co - Njemačka
Marcopol Sp.z.o.o. - Poljska
(c)
Proizvođači iz zemalja tržišnoga gospodarstva:
ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malezija
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malezija
Kalisma Steel Pvt Ltd, Mumbai, Indija
5. Objava
(19)
Sve zainteresirane strane obaviještene su o bitnim činjenicama i razmatranjima koja su dovela do zaključaka o ovoj reviziji zbog predstojećeg isteka te su pozvani da se očituju (konačna objava). Nakon te objave određen im je rok za očitovanje. Primljena su očitovanja od podnositelja zahtjeva, kineske gospodarske komore za uvoz i izvoz strojeva i elektroničkih proizvoda, dvaju uvoznika/proizvođača iz Unije i njihovih povezanih kineskih proizvođača te dvaju udruženja distributera iz Unije. Očitovanja i primjedbe propisno su uzeti u obzir ako su bili opravdani.
B. PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
1. Predmetni proizvod
(20)
Predmetni proizvod čine određeni željezni ili čelični elementi za pričvršćivanje, osim od nehrđajućeg čelika, tj. vijci za drvo (isključujući vijke za pragove), samourezni vijci, ostali vijci i svornjaci s glavom (neovisno jesu li s pripadajućim maticama ili podlošcima, ali isključujući vijke izrađene tokarenjem šipki, profila ili žice, punog poprečnog presjeka, debljine tijela ne veće od 6 mm te isključujući vijke i svornjake za pričvršćivanje dijelova željezničkih kolosijeka), i podloške, podrijetlom iz Narodne Republike Kine, koji su trenutačno razvrstani u oznake KN 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 i ex 7318 22 00.
2. Istovjetni proizvod
(21)
Utvrđeno je da predmetni proizvod i željezni ili čelični elementi za pričvršćivanje koje industrija Unije prodaje u Uniji ili željezni ili čelični elementi za pričvršćivanje koji se proizvode i prodaju na domaćem malezijskom tržištu („analogna zemlja”) u biti imaju ista fizička i kemijska svojstva te istu osnovnu namjenu kao željezni ili čelični elementi za pričvršćivanje koji se proizvode u NRK-u i prodaju za izvoz u Uniju. Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe.
C. VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA
(22)
U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija je ispitala je li vjerojatno da istek postojećih mjera dovede do nastavka ili ponavljanja dampinga iz NRK-a.
1. Uvodne napomene
(23)
Kako je prethodno navedeno u uvodnim izjavama od 11. do 14., kineski proizvođači izvoznici koji su odabrani za uzorak nisu surađivali u ispitnom postupku. Stoga se, u izostanku dovoljne suradnje proizvođača izvoznika iz NRK-a, ukupna analiza, uključujući i izračun dampinga, temeljila na raspoloživim podacima u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe.
(24)
Vjerojatnost nastavka ili ponavljanja dampinga ocijenjena je na temelju zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera, zajedno s ostalim izvorima podataka kao što su trgovinski statistički podaci o uvozu i izvozu (Eurostat i kineski podaci o izvozu) i ostalim javno dostupnim podacima (kao što je izjava Udruženja kineske industrije elemenata za pričvršćivanje).
(25)
Izostanak suradnje utjecao je na usporedbu uobičajene vrijednosti s izvoznom cijenom jer nije bila poznata točna ponuda proizvoda koje kineski proizvođači izvoze u Uniju.
2. Damping uvoza tijekom RIPR-a
2.1. Odabir analogne zemlje i izračun uobičajene vrijednosti
(26)
U obavijesti o pokretanju revizije Komisija je bila pozvala sve zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe na njezin prijedlog da se Indija upotrijebi kao treća zemlja tržišnoga gospodarstva za potrebe određivanja uobičajene vrijednosti u pogledu NRK-a. U početnom ispitnom postupku za analognu je zemlju odabrana Indija.
(27)
Osim Indije, podnositelj zahtjeva predložio je i SAD kao moguću analognu zemlju. Ostale su zainteresirane strane izrazile zadršku u vezi s prijedlogom Indije te predložile Maleziju, Tajvan, Tajland i Vijetnam kao zamjenske analogne zemlje.
(28)
Uz prijedloge zainteresiranih strana i sama je Komisija nastojala utvrditi odgovarajuću analognu zemlju. Kao dodatnu moguću analognu zemlju prepoznala je Japan zbog velika obujma proizvodnje elemenata za pričvršćivanje sličnoga NRK-u.
(29)
Upućeni su zahtjevi za suradnju poznatim proizvođačima u Indiji, Japanu, Maleziji (proizvođači za koje je utvrđeno da ne izbjegavaju mjere (8)), Tajvanu, Tajlandu i SAD-u. Nije se stupilo u kontakt s vijetnamskim proizvođačima jer se Vijetnam ne smatra zemljom tržišnoga gospodarstva. Postignuta je suradnja proizvođača izvoznika iz Indije i Malezije, a u tim su dvjema zemljama obavljeni posjeti radi provjere.
(30)
Utvrđeno je da jedno od indijskih društava koja su pristala na suradnju nije proizvođač, nego trgovačko društvo, te da je drugo indijsko društvo koje je pristalo na suradnju započelo s radom tek nakon RIPR-a. Stoga se nisu mogli iskoristiti podaci o prodaji i troškovima iz Indije. Utvrđeno je da su dva suradnička malezijska trgovačka društva proizvođači izvoznici čiji su cjelokupni podaci dostupni iz RIPR-a. Stoga je Malezija odabrana kao analogna zemlja za utvrđivanje uobičajene vrijednosti iz NRK-a u skladu s člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Osnovne uredbe.
(31)
U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe najprije je ispitano je li ukupni obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima koju su ostvarili proizvođači iz Malezije koji surađuju bio reprezentativan u usporedbi s ukupnim obujmom izvoza u Uniju, odnosno je li ukupni obujam te domaće prodaje činio najmanje 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje predmetnog proizvoda u Uniju. Na temelju toga utvrđeno je da je domaća prodaja u analognoj zemlji bila reprezentativna.
(32)
Ispitano je može li se domaća prodaja istovjetnog proizvoda smatrati ostvarenom u uobičajenom tijeku trgovine u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe. To je učinjeno utvrđivanjem udjela profitabilne domaće prodaje nezavisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom RIPR-a. Utvrđeno je da je domaća prodaja jednog proizvođača ostvarena u uobičajenom tijeku trgovine, no to nije bio slučaj s prodajom drugog proizvođača.
(33)
Uobičajena se vrijednost prvog proizvođača stoga temeljila na stvarnoj domaćoj cijeni, koja je izračunata kao ponderirana prosječna cijena profitabilne domaće prodaje ostvarene tijekom RIPR-a. Uobičajena vrijednost drugog proizvođača izračunata je u skladu s člankom 2. stavkom 3. Osnovne uredbe.
(34)
Nakon konačne objave, dvije zainteresirane strane očitovale su se o odabiru analogne zemlje. Te dvije stranke tvrdile su da nije trebalo kao analognu zemlju uzeti Japan zbog usmjerenosti na viskokvalitetne proizvode i visoke troškove. Jedna od tih stranaka izrazile je mišljenje da se kao analogna zemlja trebao uzeti Tajvan zbog velikog broja proizvođača, troškova usporedivih s Kinom i velikim izvozom u Europu i Sjevernu Ameriku.
(35)
Komisija napominje da je analogna zemlja odabrana nakon što se razmatralo šest mogućih zemalja. Od svih tih zemalja zatražena je suradnja. Međutim suradnju su pružile samo Malezija i Indija, Tajvan i Japan nisu. Zbog razloga objašnjenih u uvodnoj izjavi 30. odabrana je Malezija.
2.2. Određivanje izvozne cijene
(36)
S obzirom na izostanak suradnje kineskih proizvođača izvoznika iz uzorka, a time i nedostatka konkretnih podatka o kineskim cijenama, izvozna cijena utvrđena je na temelju raspoloživih podataka u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe i u tu su svrhu upotrijebljeni statistički izvori (Eurostat).
2.3. Usporedba i prilagodbe
(37)
Usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene obavljena je na temelju cijene franko tvornica. U skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe po potrebi su provedene odgovarajuće prilagodbe za izvoznu cijenu. Radi izražavanja izvozne cijene na razini franko tvornica Komisija je cijenu na razini CIF-a prilagodila na temelju Eurostatovih podataka o teretu, osiguranju te troškovima rukovanja i kredita.
2.4. Damping tijekom RIPR-a
(38)
U skladu s člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe dampinška je marža utvrđena na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom. Prosječne Eurostatove cijene uvoza u usporedbi s uobičajenim vrijednostima analogne zemlje nisu upućivale na prisutnost dampinga.
(39)
Međutim, u RIPR-u su u Uniju iz NRK-a uvezeni samo zanemarive količine željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje od ukupno 9 000 tona (u vrijednosti 23 milijuna EUR), isključujući željezne ili čelične elemente za pričvršćivanje koje su proizveli proizvođači izvoznici za koje u početnom ispitnom postupku nije utvrđen damping. Nadalje, zbog nesuradnje kineskih izvoznika iz uzorka nije bilo dostupnih informacija o ponudi proizvoda kineskih izvoznika pa se, shodno tomu, do usporedbe s uobičajenom vrijednosti analogne zemlje moglo doći samo na ukupnoj osnovi.
(40)
Stoga utvrđeni izostanak dampinga tijekom RIPR-a ima ograničenu važnost s obzirom na male količine uvoza i nedostatak informacija u vezi s ponudom, uvoznih proizvoda uzimajući u obzir širok spektar elemenata za pričvršćivanje koji se proizvode i kojima se trguje.
(41)
Nakon konačne objave, tri zainteresirane strane iznijele su mišljenje da bi mjere trebalo ukinuti jer tijekom RIPR-a nije utvrđen damping. Smatrale su da da je vrlo važno to što nije utvrđen damping unatoč malim količinama izvoza iz NRK-a.
(42)
Komisija napominje da se u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, nalazi temelje na vjerojatnosti ponavljanja dampinga, a ne na tome je li utvrđeno postojanje dampinga tijekom RIPR-a.
3. Dokaz o vjerojatnosti ponavljanja dampinga
(43)
S obzirom na zaključke navedene u prethodnim uvodnim izjavama 38. i 40., Komisija je dodatno analizirala vjerojatnost ponavljanja dampinga ako mjere prestanu vrijediti. Za to su analizirani sljedeći elementi: proizvodni i rezervni kapacitet u NRK-u, cijena izvoza iz NRK-a na druga tržišta, praksa izbjegavanja mjera i privlačnost tržišta Unije.
3.1. Proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet NRK-a
(44)
Smatra se da je NRK najveći proizvođač željeznih i čeličnih elemenata za pričvršćivanje u svijetu. Prema podacima Udruženja kineske industrije elemenata za pričvršćivanje (9) („CFIA”), za 2012. procijenjen je proizvodni kapacitet od 6,6 milijuna tona. Procijenjeno je da je iskorišteno 75 % kapaciteta te je stoga preostao znatan rezervni kapacitet usporediv s ukupnom potrošnjom Unije.
(45)
CFIA također procjenjuje da je 2012. izvezeno otprilike 40 % - 50 % proizvodnje željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje (2,5 milijuna tona). Jasno je da je izvoz važan dio djelatnosti kineskih proizvođača željeznih i čeličnih elemenata za pričvršćivanje. Kineski je izvoz, stoga, premašio 40 % ukupne potrošnje Unije u istom razdoblju.
3.2. Cijena izvoza iz NRK-a na tržišta trećih zemalja
(46)
Zahtjev sadrži dokaze prima facie o cijenama kineskog izvoza na druga tržišta, kao što su SAD i Tunis. Dokazi se temelje na kotiranim cijenama koje je pribavila industrija Unije. Utvrđeno je da su izvozne cijene bile niže od gore navedene uobičajene vrijednosti. Štoviše, na temelju kineskih cijena izvoza u Hrvatsku u 2012. i tijekom prvog tromjesečja 2013., to jest prije nego što je Hrvatska postala članica EU-a, a zaštitne se mjere EU-a proširile na tu zemlju, može se zaključiti da je razina kineskih cijena izvoza koja je dovela do uvođenja mjera u početnom ispitnom postupku i dalje vrlo slična, to jest ispod gore utvrđene uobičajene vrijednosti.
(47)
Nekoliko trećih zemalja usvojilo je antidampinške mjere protiv elemenata za pričvršćivanje iz NRK-a (npr. Kanada (10), Kolumbija (11), Meksiko (12), Južna Afrika (13) i SAD (14)). Mjere se odnose na različite potkategorije elemenata za pričvršćivanje, uključujući predmetni proizvod. Smatra se da ove antidampinške mjere dodatno upućuju na postojanje dampinga prema tržištima trećih zemalja.
(48)
S obzirom na navedene pokazatelje, Komisija zaključuje da su proizvođači izvoznici iz NRK-a po dampinškim cijenama prodavali i trenutačno prodaju željezne ili čelične elemente za pričvršćivanje trećim zemljama iz uvodnih izjava 46. i 47. Komisija stoga smatra da, ukinu li se postojeće mjere, postoji vjerojatnost da bi proizvođači izvoznici iz NRK-a prodavali predmetni proizvod po dampinškim cijenama i tržištu Unije.
3.3. Prakse izbjegavanja mjera
(49)
Ispitnim postupkom za sprečavanje izbjegavanja mjera (15) utvrđeno je da se izbjegavanje mjera primjenjivih na kineske elemente za pričvršćivanje provodilo preko Malezije. Mjere su stoga proširene na Maleziju, uz iznimku devet malezijskih proizvođača za koje je utvrđeno da ne izbjegavaju mjere pa su shodno tomu izuzeti iz mjera. Prakse izbjegavanja mjera upućuju na to da izvoznici koji pribjegavaju dampingu žele doprijeti do tržišta Unije a da ne moraju platiti pristojbe. Stoga, ako mjere prestanu vrijediti, vjerojatno će htjeti izravno preusmjeriti dampinški uvoz na tržište Unije te neće morati izbjegavati mjere.
(50)
Nakon konačne objave, dvije zainteresirane strane iznijele su mišljenje da bi se nižim stopama pristojbi smanjio rizik od izbjegavanja mjera. Stranke su također tvrdile da su posebne mjere, objašnjene u uvodnoj izjavi 129. kojima se od kineskih izvoznika s pojedinačnim stopama pristojbi zahtijeva predočenje računa, znak da su stope pristojbi previsoke i potiču na izbjegavanje mjera.
(51)
Komisija napominje da se visina stopa pristojbi na snazi ne može promijeniti u smislu članka 11. stavka 2. Osnovne uredbe. Osim toga, posebne mjere za kineske izvoznike služe rješavanja potencijalnog rizika od izbjegavanja mjera među kineskim proizvođačima zbog razlika u pojedinačnim stopama pristojbi. S druge strane, prakse izbjegavanja mjera preko Malezije tumače se kao pokazatelj vjerojatnosti ponavljanja dampinga kod uvoza iz NRK-a u Uniju. Komisija smatra da dva pitanja nisu izravno povezana: računima koji se zahtijevaju od kineskih proizvođača ne mijenja se činjenica da su prakse izbjegavanja mjera preko drugih zemalja pokazatelj vjerojatnosti ponavljanja dampinga ako se dopusti istek mjera.
3.4. Privlačnost tržišta Unije
(52)
Prakse izbjegavanja preko Malezije upućuju na to da je tržište Unije i dalje privlačno kineskim proizvođačima zbog viših cijena na tržištu Unije. Postojanje antidampinških mjera na drugim izvoznim tržištima pridonosi privlačnosti tržišta Unije, posebno ako se mjere ukinu. Stoga se može opravdano očekivati da će se, ako se mjere ukinu, znatan dio trenutačnog kineskog izvoza preusmjeriti prema Uniji. Vrijedi se prisjetiti da su prije uvođenja početnih mjera kineski proizvođači imali 26 % udjela na tržištu Unije. Stoga se može očekivati da će, ako mjere isteknu, kineski izvoz, koji trenutačno obuhvaća 0,5 % tržišta Unije, znatno porasti zbog obaranja cijena proizvođača iz Unije.
3.5. Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga
(53)
Ispitni je postupak pokazao da su elementi za pričvršćivanje izvezeni iz NRK-a u nekoliko trećih zemalja po dampinškim cijenama te da su neke od tih trećih zemalja usvojile antidampinške mjere koje su primjenjive na kineske elemente za pričvršćivanje. Ponašanje kineskog izvoza u vezi s određivanjem cijena na tržištima trećih zemalja upućuje na vjerojatnost ponavljanja dampinga na tržištu Unije dopusti li se istek mjera.
(54)
Postojanje prakse izbjegavanja mjera smatra se dodatnim dokazom o vjerojatnosti ponavljanja dampinga.
(55)
Nadalje, privlačnost tržišta Unije i činjenica da su druga tržišta zatvorena zbog antidampinških mjera upućuju na rizik preusmjeravanja kineskog izvoza prema tržištu Unije dopusti li se istek mjera.
(56)
Usto, rezervni kapacitet za proizvodnju predmetnog proizvoda u NRK-u znatan je u usporedbi s potrošnjom u Uniji tijekom RIPR-a. Ako se taj kapacitet iskoristi za izvoz u Uniju i natjecanje s cijenama proizvođača iz Unije, postoji snažna vjerojatnost da će se izvoziti po dampinškim cijenama zbog viška proizvodnje koji bi morao doprijeti do izvoznih tržišta, čime se potiče damping.
(57)
S obzirom na prethodno navedeno, postoji vjerojatnost da bi se u slučaju isteka mjera ponovio damping.
D. DEFINICIJA INDUSTRIJE UNIJE
(58)
Ispitnim postupkom utvrđeno je da velik broj proizvođača u Uniji proizvodi istovjetni proizvod, uključujući brojna mala i srednja poduzeća te nekoliko velikih trgovačkih društava. Proizvođači iz Unije u čije je ime podnesen zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera surađivali su u ispitnom postupku, uz iznimku jednog trgovačkog društva, kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi 15. Niz drugih proizvođača, koji su poduprli zahtjev ili mu se usprotivili, ustupio je opće podatke o svojem obujmu proizvodnje i prodaje. S obzirom na to da mnogi proizvođači iz Unije, uglavnom mala poduzeća, nisu surađivali u ispitnom postupku, nije bilo moguće na temelju podataka o pojedinačnim društvima precizno odrediti ukupni obujam proizvodnje u Uniji i broj proizvođača.
(59)
Shodno tomu, obujam proizvodnje u Uniji procijenjen je prema informacijama u zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera na temelju Eurostatovih podataka o industrijskoj proizvodnji. Na temelju spomenutoga procjenjuje se da ukupna proizvodnja u Uniji u RIPR-u iznosi otprilike 1,2 milijuna tona.
(60)
Nadalje, prema zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera i informacijama prikupljenim tijekom ispitnog postupka može se procijeniti da je istovjetan proizvod tijekom RIPR-a proizvodilo 378 proizvođača iz Unije. Oni čine industriju Unije u smislu članka 4. stavka 1. Osnovne uredbe te se u nastavku teksta navode kao „industrija Unije”.
(61)
Kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 15., osam proizvođača/grupacija proizvođača iz Unije sudjelovalo je u uzorku i ustupilo tražene informacije. Procjenjuje se da društva u uzorku čine otprilike 24 % ukupne proizvodnje u Uniji, a njihovo se stanje smatra reprezentativnim za industriju Unije.
E. STANJE NA TRŽIŠTU UNIJE
1. Uvodne napomene
(62)
Za potrebe analize štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Makroekonomski pokazatelji za razmatrano razdoblje utvrđeni su, analizirani i potvrđeni na temelju podataka koje je ustupila industrija Unije. Mikroekonomski pokazatelji utvrđeni su na temelju podataka koji su prikupljeni i potvrđeni na razini proizvođača Unije u uzorku.
(63)
U sljedećim odjeljcima makroekonomski su pokazatelji: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, zalihe, obujam prodaje, tržišni udio i rast, zaposlenost, produktivnost, visina stvarne dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga. Mikroekonomski su pokazatelji: prosječne jedinične cijene, trošak proizvodnje, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja, sposobnost prikupljanja kapitala i troškovi rada.
2. Potrošnja u Uniji
(64)
Potrošnja u Uniji utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije, uz procjenu za proizvođače koji ne surađuju i podatke o uvozu iz Eurostata na razini oznake TARIC.
(65)
Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja u Uniji povećala se za 3 %. Tijekom 2011. ostvaren je znatan rast, no potrošnja Unije i dalje je vrlo daleko od razina zabilježenih u ispitnom razdoblju početnog ispitnog postupka, kad je potrošnja premašivala 2,2 milijuna tona.
Tablica 1.
Potrošnja
2010.
2011.
2012.
RIPR
Potrošnja (u tonama)
1 761 591
1 978 967
1 779 434
1 808 139
Indeks (2010. = 100)
100
112
101
103
Izvor: Odgovori na upitnik, zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka, Eurostat.
3. Obujam, cijene i tržišni udio uvoza iz NRK-a
(66)
Obujam i tržišni udjeli uvoza iz NRK-a analizirani su na temelju Eurostata i podataka prikupljenih u skladu s člankom 14. stavkom 6. Osnovne uredbe.
(a) Obujam i tržišni udio predmetnog uvoza
(67)
Tijekom razmatranog razdoblja utvrđeno je da se uvoz predmetnog proizvoda iz NRK-a u Uniju razvijao u pogledu količine i tržišnog udjela sljedećim tijekom:
Tablica 2.
Obujam i tržišni udjeli predmetnog uvoza
2010.
2011.
2012.
RIPR
NRK
Obujam uvoza (u tonama)
11 108
9 628
6 839
8 214
Indeks (2010. = 100)
100
87
62
74
Tržišni udio (%)
0,6
0,5
0,4
0,5
Indeks (2010. = 100)
100
77
61
72
Izvor: Eurostat.
(68)
Obujmi uvoza iz NRK-a znatno su se smanjili u odnosu na razine zabilježene u razdoblju početnog ispitnog postupka (za više od 98 % ako uspoređujemo razdoblje početnog ispitnog postupka s RIPR-om). Shodno tomu, kineski tržišni udio također se smanjio s 26 % u početnom ispitnom razdoblju na 0,5 % u RIPR-u. Kao posljedica toga, službeni kineski izvoz gotovo je prestao postojati na tržištu Unije. Podaci navedeni u ovoj i sljedećoj tablici ne sadrže obujam izvoza triju kineskih proizvođača izvoznika za koje u početnom ispitnom postupku nije utvrđen damping. Njihov obujam izvoza u razmatranom je razdoblju u prosjeku iznosio otprilike 30 % ukupnog kineskog izvoza predmetnog proizvoda u Uniju.
(b) Cijene uvoza i obaranje cijena
(69)
U tablici u nastavku teksta prikazana je prosječna cijena kineskog uvoza. Tijekom razmatranog razdoblja prosječna cijena uvoza iz NRK-a povećala se za 28 %. Međutim, iz opravdanih se razloga smatra da ta cijena (koja je 250 % viša od prosječne cijene kineskog izvoza tijekom početnog ispitnog razdoblja) nije značajan pokazatelj zbog vrlo malih količina koje su uvezene iz Kine. Štoviše, čini se da se, uzimajući u obzir visoke antidampinške pristojbe, male obujme uvoza i dokaze prikupljene od uvoznika koji su surađivali, količine koje su kineski proizvođači izvezli u RIPR-u sastoje od vrlo malih narudžbi i/ili vrlo specifičnih tipova proizvoda, što je dovelo do viših cijena.
Tablica 3.
Prosječna cijena uvoza iz NRK-a
2010.
2011.
2012.
RIPR
NRK
Prosječna cijena (EUR/tona)
1 975
2 158
3 137
2 524
Indeks (2010. = 100)
100
109
159
128
Izvor: Eurostat.
(70)
S obzirom na to da nijedan kineski proizvođač izvoznik u uzorku nije surađivao u ispitnom postupku revizije i s obzirom na ograničene informacije dostupne od drugih kineskih proizvođača izvoznika, obaranje cijena tijekom RIPR-a određeno je u usporedbi s ponderiranim prosječnim cijenama koje proizvođači iz Unije naplaćuju nepovezanim kupcima na tržištu Unije na temelju cijena franko tvornica s prosječnim cijenama kineskog izvoza na osnovi CIF-a dobivenima od Eurostata, uz odgovarajuće prilagodbe za carinske pristojbe.
(71)
Rezultat te usporedbe izražen kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku ostvaren tijekom RIPR-a pokazao je ponderiranu prosječnu maržu obaranja cijena na tržištu Unije od 12 %. Međutim, zbog razloga objašnjenih u prethodnoj uvodnoj izjavi 69., potrebno je uzeti u obzir da su cijene zabilježene za kineski izvoz predmetnog proizvoda u razmatranom razdoblju znatno veće nego što bi bile u nedostatku mjera. Na temelju toga iz opravdanih se razloga smatra da bi, dođe li do ukidanja mjera, izvoz predmenotg proizvoda iz NRK-a i dalje stvarao ozbiljan pritisak na određivanje cijena proizvođača u Uniji.
4. UVOZ IZ OSTALIH TREĆIH ZEMALJA KOJI NE PODLIJEŽE MJERAMA
Tablica 4.
Uvoz iz ostalih trećih zemalja
2010.
2011.
2012.
RIPR
Tajvan
Obujam uvoza (u tonama)
266 795
351 067
323 405
319 326
Indeks (2010. = 100)
100
132
121
120
Cijena (EUR/tona)
1 805
1 905
2 003
1 895
Indeks (2010. = 100)
100
106
111
105
Tržišni udio (%)
15,1
17,7
18,2
17,7
Indeks (2010. = 100)
100
117
120
117
Vijetnam
Obujam uvoza (u tonama)
41 981
59 270
57 704
74 764
Indeks (2010. = 100)
100
141
137
178
Cijena (EUR/tona)
1 349
1 496
1 528
1 365
Indeks (2010. = 100)
100
111
113
101
Tržišni udio (%)
2,4
3,0
3,2
4,1
Indeks (2010. = 100)
100
126
136
174
Tajland
Obujam uvoza (u tonama)
27 232
59 979
50 226
45 759
Indeks (2010. = 100)
100
220
184
168
Cijena (EUR/tona)
1 259
1 325
1 362
1 246
Indeks (2010. = 100)
100
105
108
99
Tržišni udio (%)
1,5
3,0
2,8
2,5
Indeks (2010. = 100)
100
196
183
164
Ukupno ostale treće zemlje (16)
Obujam uvoza (u tonama)
228 589
202 362
165 618
165 659
Indeks (2009. = 100)
100
89
72
72
Cijena (EUR/tona)
2 816
3 232
3 729
3 751
Indeks (2009. = 100)
100,0
115
132
133
Tržišni udio (%)
13,0
10,2
9,3
9,2
Indeks (2009. = 100)
100,0
79
72
71
Ukupno treće zemlje (16)
Obujam uvoza (u tonama)
564 597
672 679
596 954
605 509
Indeks (2009. = 100)
100
119
106
107
Cijena (EUR/tona)
2 154
2 217
2 382
2 288
Indeks (2009. = 100)
100
103
111
106
Tržišni udio (%)
32,1
34,0
33,5
33,5
Indeks (2009. = 100)
100
106
105
104
(72)
Obujam uvoza iz trećih zemalja na tržište Unije blago se povećao tijekom razmatranog razdoblja, što je u skladu s porastom potrošnje. Tržišni udio cjelokupnog uvoza željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje iz trećih zemalja zadržao je razmjernu stabilnost u razmatranom razdoblju krećući se oko trećine potrošnje Unije.
(73)
Prosječne cijene uvoza iz trećih zemalja zadržale su razmjernu stabilnost tijekom razmatranog razdoblja i ostale niže od razine cijena industrije Unije. Unatoč tomu, cijene iz trećih zemalja znatno su više od cijena iz Kine koje su prijavljene tijekom početnog ispitnog postupka. Zbog svih razloga koji su obrazloženi u prethodnoj uvodnoj izjavi 69., cijene kineskih željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje koji se uvoze u Uniju u RIPR-u ne mogu se smatrati reprezentativnima unatoč tomu što su više od prosječnih cijena uvoza iz trećih zemalja.
(74)
Ako se treće zemlje promatraju zasebno, jasno je da je Tajvan trenutačno najvažniji strani igrač na tržištu Unije. Obujam izvoza iz Tajvana u razmatranom se razdoblju povećao za 20 %, a Tajvan sam drži gotovo polovicu uvoza na tržištu EU-a. Ako uzmemo u obzir da je tajvanski izvozni obujam u RIPR-u 70 % veći nego u razdoblju početnog ispitnog postupka (i to ne uzimajući u obzir činjenicu da je potrošnja u RIPR-u niža), jasno je da su znatan dio izvoza iz Kine zamijenili tajvanski proizvodi. Ipak, potrebno je napomenuti da je tajvanski obujam uvoza u RIPR-u, činio samo pola kineskog obujma izvoza tijekom početnog ispitnog razdoblja, i da su tajvanske prosječne cijene bile gotovo dvostruko (+ 97.8 %) veće od prosječnih cijena kineskog izvoza u početnom ispitnom razdoblju. Uz to se napominje da su kineski izvoznici nastavili prodavati po slično niskim cijenama na tržištima u Europi na kojima se nisu primjenjivale antidampinške mjere kao što je to bilo u Hrvatskoj prije njezina pristupanja EU-u.
(75)
Osim toga, Vijetnam i Tajland mogli bi se odrediti kao zemlje koje su imale koristi od izostanka kineskog izvoza, s obzirom na to da su zabilježili znatna povećanja (u rasponu od 70 do 80 %), iako su započeli sa znatno manjim obujmom.
(76)
Štoviše, potrebno je uzeti u obzir činjenicu da je raspon uvoza navodno više usmjeren na uobičajene proizvode nego na one koje je proizvela industrija Unije.
(77)
Nakon konačne objave četiri zainteresirane strane tvrdile su da bi nalaz Komisije da se kineski uvoz na tržištu Unije djelomično zamjenjuje uvozom iz Tajvana, Tajlanda i Vijetnama, trebao dovesti do zaključka da su proizvodi koji bi se mogli uvesti iz Kine standardni te stoga neće biti u izravnom tržišnom natjecanju sa sofisticiranijim proizvodima koje proizvodi industrija Unije.
(78)
U odgovoru na tu tvrdnju napominje se da činjenica da je uvoz iz trećih zemalja zaista preuzeo tržišni udio koji su imali kineski izvoznici, ne znači da budući uvoz iz Kine ne bi prouzročio štetu. Prvo, kako je detaljnije navedeno u uvodnoj izjavi 115. industrija Unije obuhvaća proizvođače se bave standardnim i posebnim elementima za pričvršćivanje. Drugo, postoje naznake da bi se izvoz iz Kine u budućnosti isto tako sastojao od proizvoda koji su više specijalizirani i više vrijednosti. Dostupne informacije koje se odnose na planove razvoja kao što je govor predsjednika Udruženja kineske industrije elemenata za pričvršćivanje („CFIA”) (17), jasno upućuju na to da kineski sektor elemenata za pričvršćivanje razmatra razvoj raznolikijih, složenijih i visokovrijednih proizvoda. Stoga se navedeni argument mora odbaciti.
5. Gospodarsko stanje industrije Unije
(79)
Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 5. Osnovne uredbe ispitala sve gospodarske čimbenike i pokazatelje koji utječu na stanje industrije Unije.
(80)
Za potrebe analize štete, gospodarsko stanje industrije Unije ocjenjuje se na temelju pokazatelja kao što su proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio i rast, zaposlenost, produktivnost, veličina stvarne dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga, prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala, zalihe i troškovi rada.
(a) Proizvodnja, kapacitet proizvodnje i iskorištenost kapaciteta
(81)
Proizvodnja industrije Unije zadržala je razmjernu stabilnost tijekom razmatranog razdoblja. Podsjeća se na to da potražnja proizvoda uvelike ovisi o sektorima kao što su automobilska i građevinska industrija te o drugoj potrošačkoj robi. Štoviše, unatoč blagom povećanju tijekom 2011., proizvodnja industrije Unije zadržala je razmjernu stabilnost tijekom razmatranog razdoblja, u skladu sa sporim rastom potražnje u europskome gospodarstvu.
Tablica 5.
Ukupna proizvodnja industrije Unije
2010.
2011.
2012.
RIPR
Proizvodnja (u tonama)
1 204 336
1 376 855
1 208 232
1 197 189
Indeks (2010. = 100)
100
114
100
99
Izvor: Odgovori na upitnik i zahtjev za reviziju.
(82)
Osim toga, proizvodni kapacitet tijekom razmatranog razdoblja zadržao je razmjernu stabilnost, uz blago povećanje tijekom 2011. i u RIPR-u. U skladu s činjenicom da je u razdoblju od 2010. do 2013. proizvodnja bila razmjerno stabilna, iskorištenost kapaciteta također je zadržala znatnu stabilnost, uz razmjerni vrhunac zabilježen 2011.
Tablica 6.
Proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
2010.
2011.
2012.
RIPR
Proizvodni kapacitet (u tonama)
2 510 509
2 527 863
2 497 078
2 535 889
Indeks (2010. = 100)
100
101
99
101
Iskorištenost kapaciteta (%)
48
54
48
47
Indeks (2010. = 100)
100
114
101
98
Izvor: Odgovori na upitnik i zahtjev za reviziju.
(b) Obujam prodaje, tržišni udio i rast
Tablica 7.
Prodaja industrije Unije nepovezanim kupcima
2010.
2011.
2012.
RIPR
Obujam (u tonama)
914 869
1 031 862
931 956
939 395
Indeks (2010. = 100)
100
113
102
103
Izvor: Odgovori na upitnik i zahtjev za reviziju.
(83)
Obujam prodaje nepovezanim kupcima koju je na tržištu Unije provela industrija Unije pratio je kretanje potrošnje i proizvodnje od 2010. do 2013. godine, a u tom je razdoblju zabilježen blagi rast unatoč znatnom povećanju od 2010. do 2011.
Tablica 8.
Tržišni udio i rast industrije Unije
2010.
2011.
2012.
RIPR
Tržišni udio industrije Unije (%)
67
66
66
66
Indeks (2010. = 100)
100
97
98
98
Izvor: Odgovori na upitnik, Eurostat.
(84)
Tržišni udio industrije Unije u razmatranom je razdoblju bio stabilan (a računa se također uzimajući u obzir prodaju povezanim stranama) te je pokrivao otprilike dvije trećine tržišta. Takav je rezultat u skladu sa smanjenjem potrošnje Unije u usporedbi s razdobljem početnog ispitnog postupka, s jedne strane, te zamjenom kineskog uvoza uvozom iz drugih izvora, s druge strane.
(c) Zapošljavanje i produktivnost
(85)
Zaposlenost industrije Unije u vezi s predmetnim proizvodom u razmatranom je razdoblju ostala razmjerno stabilna. Blago povećanje zabilježeno 2011. u skladu je s većom proizvodnjom koja je ostvarena tijekom te godine. Veća produktivnost tijekom 2011. upućuje na to da je industrija Unije djelomično odgovorila na povećanje potražnje zapošljavanjem novih radnika, a djelomično i povećanjem radnog učinka postojećih radnika (prekovremeni rad). Kad se obujam narednih godina ponovno smanjio, oba su učinka nestala, a stanje se vratilo na razinu iz 2010.
Tablica 9.
Zapošljavanje i produktivnost
2010.
2011.
2012.
RIPR
Broj zaposlenika
20 036
20 854
20 238
19 950
Indeks (2010. = 100)
100
104
101
100
Produktivnost (jedinica/zaposlenik)
60
66
60
60
Indeks (2010. = 100)
100
110
99
100
Izvor: Odgovori na upitnik, zahtjev za reviziju.
(d) Visina stvarne dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga
(86)
Kao što je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 36., zbog izostanka suradnje kineskih proizvođača izvoznika u uzorku dampinške se marže iz NRK-a nisu mogle dovoljno precizno izračunati te se stoga utvrđeni izostanak dampinga tijekom RIPR-a smatra manje bitnim. Analizom pokazatelja štete pokazalo se da se industrija oporavlja od prethodnih dampinških praksi. Međutim, oporavak je usporila stagnacija potražnje u glavnim daljnjim sektorima. Nadalje, treba primijetiti da se razmjerno stabilno stanje u razmatranom razdoblju ostvaruje pod zaštitom trenutačnih antidampinških mjera. Budu li mjere stavljene izvan snage, očekuje se znatan utjecaj dampinškog uvoza iz NRK-a na industriju Unije.
(e) Prosječne jedinične prodajne cijene na tržištu Unije i jedinični troškovi proizvodnje
(87)
Prosječna prodajna cijena koju proizvođači iz Unije u uzorku naplaćuju nepovezanim kupcima u Uniji povećala se za 8 % od 2010. do 2013., nakon razmjernog vrhunca ostvarenog 2012. Prosječna cijena prodaje uglavnom može pokriti trošak proizvodnje i zajamčiti neznatan profit industriji Unije.
Tablica 10.
Prodajne cijene i troškovi
2010.
2011.
2012.
RIPR
Prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji nepovezanim kupcima (EUR/tona)
2 748
2 953
3 049
2 974
Indeks (2010. = 100)
100
107
111
108
Jedinični trošak proizvodnje (EUR/tona)
2 528
2 811
2 937
2 765
Indeks (2010. = 100)
100
111
116
109
Izvor: Odgovori na upitnike.
(f) Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala
(88)
Tijekom razmatranog razdoblja novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala proizvođača iz Unije razvijali su se kako slijedi:
Tablica 11.
Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja
2010.
2011.
2012.
RIPR
Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)
1,5
1,1
2,0
3,6
Novčani tok (EUR)
39 046 890
30 835 484
68 050 584
56 369 460
Ulaganja (EUR)
48 809 766
58 881 586
38 561 986
39 453 739
Indeks (2010. = 100)
100
121
79
81
Povrat ulaganja (%)
1,0
2,6
5,3
7,5
Izvor: Odgovori na upitnike.
(89)
Profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku utvrđena je izražavanjem neto dobiti od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Tijekom cijelog razmatranog razdoblja profitna je marža ostala niska, pa čak i negativna za neke proizvođače iz Unije; posebno treba napomenuti da ni u jednoj razmatranoj godini profitna marža nije dosegnula razinu zabilježenu tijekom razdoblja početnog ispitnog postupka (4,4 %). Unatoč stabilnim kretanjima prodaje i proizvodnje te znatnom tržišnom udjelu industrije Unije, profitne su marže u ovoj industriji i dalje razmjerno niske. Posebno treba napomenuti da je 2011. profitna marža bila vrlo niska unatoč činjenici da je obujam prodaje industrije Unije dosegnuo vrhunac u razmatranom razdoblju. Ta je činjenica zabrinjavajuća u pogledu budućeg razvoja profitnih marži industrije Unije bude li gospodarsko stanje i dalje stagniralo. Također treba primijetiti da je profitna marža u razmatranom razdoblju uvijek bila niža od ciljanog profita naznačenog u početnom ispitnom postupku (5 %).
(90)
Novčani tok, odnosno sposobnost industrije da sama financira svoje djelatnosti, bio je pozitivan tijekom cjelokupnog razmatranog razdoblja. Međutim, taj se pokazatelj povećao samo u 2012., a u RIPR-u je zabilježio znatno smanjenje od 17 %. To je temelj za zabrinutost u vezi sa sposobnošću industrije Unije da nastavi s potrebnim financiranjem vlastitih djelatnosti.
(91)
Razina ulaganja i dalje je razmjerno visoka i stabilna tijekom razmatranog razdoblja, a vrhunac je zabilježen 2011. Povrat ulaganja izražen kao postotak dobiti od neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja slijedio je slična kretanja kao profitna marža. Stoga je i taj pokazatelj doživio vrhunac u RIPR-u. Taj bi se signal mogao dvojako tumačiti jer, s jedne strane, odražava najvišu točku profitne marže među zabilježenima u razmatranom razdoblju, no, s druge strane, odražava i nisku razinu ulaganja, što upućuje na to da izgledi industrije u pogledu gospodarske perspektive sektora i dalje nisu sigurni.
(92)
U svjetlu navedenoga može se zaključiti da financijski učinak proizvođača Unije, unatoč stabilnosti tijekom razmatranog razdoblja, i dalje, uz iznimku ulaganja, nije uspio dosegnuti razine razdoblja početnog ispitnog postupka.
(g) Zalihe
(93)
Razina završnih zaliha proizvođača iz Unije koji su surađivali blisko je pratila kretanje koje je već primijećeno u proizvodnji i prodaji, uz razmjerno stabilna kretanja i razmjerni vrhunac zabilježen 2011. Štoviše, s obzirom na to da se istovjetni proizvod u Uniji uglavnom proizvodi po narudžbi, razina zaliha nije vrlo značajan pokazatelj.
Tablica 12.
Završne zalihe
2010.
2011.
2012.
RIPR
Završne zalihe (u tonama)
283 330
321 795
315 784
292 740
Indeks (2010. = 100)
100
114
111
103
Izvor: Odgovori na upitnike.
(h) Troškovi rada
(94)
Prosječna plaća radnika svake je godine u razmatranom razdoblju zabilježila stabilan rast od 4 %. Međutim, taj se rast može objasniti prilagodbom na inflaciju, a u manjoj mjeri i pribjegavanjem duljim radnim danima (što se vidjeti u podacima za 2011. prema povećanju produktivnosti po zaposleniku).
Tablica 13.
Troškovi rada
2010.
2011.
2012.
RIPR
Prosječni trošak rada po zaposleniku (EUR)
41 604
43 300
45 006
46 742
Indeks (2010. = 100)
100
104
108
112
Izvor: Odgovori na upitnike
6. Zaključak o stanju industrije Unije
(95)
Ispitnim se postupkom pokazalo da je uvoz iz NRK-a na tržište Unije gotovo nestao nakon uvođenja početnih mjera 2009. Unija je zbog toga mogla ostvariti dobru i stabilnu razinu proizvodnje, obujam trgovine i tržišni udio. S druge strane, profitabilnost je i dalje ispod razina ostvarenih tijekom razdoblja početnog ispitnog postupka te ciljanog profita za taj sektor.
(96)
Stoga se zaključuje da industrija Unije tijekom RIPR-a nije pretrpjela materijalnu štetu. Međutim, s obzirom na spor rast potrošnje i činjenicu da su profitne marže bile niže od potrebnih za dugoročnu održivost, stanje industrije Unije i dalje se može smatrati osjetljivim.
(97)
Nakon konačne objave tri zainteresirane strane tvrdile su da bi činjenica da je Komisija zaključila da industrija Unije nije pretrpjela bitnu štetu tijekom RIPR-a trebala dovesti do završetka mjera. Komisija je zaista utvrdila nepostojanje bitne štete u RIPR-u. Međutim, odluka o produženju mjera ne temelji se na bitnoj šteti u RIPR-u, već na nalazima koji se odnose na vjerojatnost ponavljanja štete u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe. Stoga se taj argument morao odbaciti.
F. VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE
1. Uvodne napomene
(98)
Kako bi se procijenila vjerojatnost ponavljanja štete ako mjere prestanu vrijediti, analizirao se mogući utjecaj kineskog izvoza na tržište Unije i na industriju Unije u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe.
(99)
Analiza je bila usmjerena na kretanje potrošnje na tržištu Unije, rezervni kapacitet, trgovinske tokove i privlačnost tržišta Unije te na ponašanje NRK-a u vezi s određivanjem cijena. Zbog izostanka suradnje kineskih izvoznika, analiza se temelji na raspoloživim podacima, što uključuje statističke podatke (Eurostat i statistički podaci o kineskoj trgovini) i industrijske dokumente (kao što je govor predsjednika CFIA-e naveden u uvodnoj izjavi 78.) dostavljene u zahtjevu za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka.
2. Potrošnja u Uniji
(100)
Kao što je navedeno u uvodnim izjavama 64. i 65., potrošnja predmetnog proizvoda u Uniji u razmatranom je razdoblju slijedila uglavnom stabilna kretanja. Istodobno je potrošnja u RIPR-u i dalje niža za gotovo 20 % u usporedbi s razinom razdoblja početnog ispitnog postupka prije krize. Pad potrošnje predmetnog proizvoda potiče pad proizvodnje u automobilskom i građevinskom sektoru Unije te sektorima druge potrošačke robe koji se u znatnoj mjeri koriste predmetnim proizvodom (elektronički i kućanski uređaji, pokućstvo itd.). U takvim okolnostima smatra se da bi povratak iznimno jeftina uvoza iz Kine, dopusti li se da mjere isteknu, naglo i drastično utjecao na stanje u industriji Unije. Očekuje se da bi taj uvoz potkopao i, u svakom slučaju, izvršio silazni pritisak na cijene u Uniji te poremetio tržišno natjecanje. Slijedom toga, vjerojatno je da bi nakon isteka mjera ponovno došlo do štete za industriju Unije.
3. Rezervni kapacitet, trgovinski tokovi i privlačnost tržišta Unije te ponašanje NRK-a u vezi s određivanjem cijena
(101)
Kako je opisano u uvodnoj izjavi 44., kapacitet kineske proizvodnje željeznih i čeličnih elemenata za pričvršćivanje u 2012. iznosio je 6,6 milijuna tona. Potrebno je napomenuti da kineska industrija elemenata za pričvršćivanje smatra 2012. teškom godinom jer je zbog nepovoljnog učinka nekoliko gospodarskih čimbenika (inflacije, pada kineskog gospodarstva i krize u europodručju) to bila prva godina nakon 2000. u kojoj je kineski proizvodni kapacitet zabilježio pad (sa 6,8 milijuna tona ostvarenih 2011.).
(102)
U svakom slučaju, bez obzira na buduće scenarije (stagnaciju ili rast), potrebno je istaknuti da je u razdoblju od 2010. do 2012. iskorišteno samo 75 % trenutačnog kineskog kapaciteta proizvodnje od 6,6 do 6,8 milijuna tona. Na taj način Kini preostaje rezervni kapacitet (1,6 - 1,7 milijuna tona), koji je ionako iznimno visok, a podudara se s cjelokupnom potrošnjom zabilježenom na tržištu Unije u istom razdoblju.
(103)
Kineski je globalni izvoz željeznih i čeličnih elemenata za pričvršćivanje bio razmjerno stabilan tijekom razmatranog razdoblja, na razini od 2,2 do 2,6 milijuna tona, što se podudara s 40 - 50 % kineske prodaje. Jasno je, stoga, da je izvoz važan dio djelatnosti kineskih proizvođača željeznih i čeličnih elemenata za pričvršćivanje. Prema planovima razvoja koje je CFIA najavila za taj sektor, očekivani rast potražnje na domaćem tržištu vjerojatno će dovesti do pada udjela izvoza na 30 - 40 % proizvodnje. Međutim, to je smanjenje potrebno promatrati u kontekstu općeg rasta proizvodnog kapaciteta kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 101. i činjenice da je taj rezervni kapacitet u svakom slučaju velik kao i čitava potrošnja Unije. Štoviše, predviđanje CFIA-e ne pruža vremenski okvir za smanjenje kineskog izvoznog udjela ni konkretne naznake da će ova promjena tada već nastupiti. Slijedom toga, plan razvoja koji je objavila CFIA potrebno je smatrati previše nejasnim i neodređenim programom, posebno ako se razmatra u okviru mogućeg isteka mjera, što će imati trenutačan učinak. Stoga, prisutnost tog plana u ovoj fazi ne može utjecati na zaključke o vjerojatnosti ponavljanja štete dopusti li se da mjere isteknu.
(104)
Trenutačno je prisutnost Kine na tržištu Unije vrlo ograničena i ne premašuje 0,5 % tržišnog udjela u pogledu količine. Unatoč tomu, tržište Unije i dalje je privlačno kineskim proizvođačima zbog viših cijena na tržištu Unije. To se može dokazati pokušajima kineskih proizvođača izvoznika da izbjegnu antidampinške mjere EU-a. Kako je naznačeno u uvodnoj izjavi 3., takvo je ponašanje već dovelo do produljenja mjera primjenjivih na kineski izvoz preko Malezije.
(105)
Osim toga, kineska industrija koja je okrenuta izvozu sve se više suočava s problemima pronalaska kanala do uobičajenih izvoznih tržišta jer sve veći broj tih tržišta u posljednje vrijeme nameće antidampinške mjere na izvoz različitih vrsta željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje iz Kine kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 47.
(106)
Stoga je razumno očekivati da će, zbog privlačne veličine i raspona cijena na tržištu Unije, znatan dio trenutačnog kineskog izvoza biti preusmjeren prema Uniji dođe li do ukidanja mjera. Vrijedi se prisjetiti da su prije uvođenja početnih mjera kineski proizvođači imali 26 % udjela na tržištu Unije.
(107)
Na kraju, s obzirom na razinu cijena kineskog izvoza, potrebno je prisjetiti se da su početnim ispitnim postupkom utvrđene visoke razine dampinških i štetnih marži izračunatih na temelju izvoznih cijena kineskih izvoznika. Na temelju kineskih cijena izvoza u Hrvatsku u 2012. i tijekom prvog tromjesečja 2013., to jest prije nego što je Hrvatska postala članica EU-a, a zaštitne se mjere EU-a proširile na tu zemlju, može se zaključiti da je razina kineskih cijena izvoza koja dovodi do uvođenja mjera u početnom ispitnom postupku i dalje vrlo slična. Nadalje, mjere zaštite trgovine koje su ostale treće zemlje poduzele protiv izvoza kineskih željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje potvrđuju da se nepošteno ponašanje kineskih proizvođača izvoznika u vezi s cijenama nastavilo i da nije ograničeno samo na tržište Unije.
4. Zaključak
(108)
Zaključcima ispitnog postupka naglašeno je nekoliko zabrinjavajućih elemenata, uključujući velik rezervni kapacitet u NRK-u, nastavak dampinške prakse i prodaje ispod cijene diljem svijeta, planirani razvoj proizvodnog kapaciteta, raspon proizvoda i složenost proizvoda u NRK-u, te sve veća trgovinska ograničenja u drugim glavnim tržištima trećih zemalja. S druge strane, potrošnja Unije stagnira već pet godina zbog niske potražnje u mnogim nizvodnim sektorima. To je dovelo do ranjivosti industrije Unije, koju obilježava određeni stupanj rezervnog kapaciteta, nizak profit i poslovna nesigurnost (što je posebno vidljivo u smanjenju ulaganja). U ovakvom scenariju smatra se da bi ukidanje mjera najvjerojatnije dovelo do naglog povratka kineskog dampinškog uvoza, što bi oslabilo stanje industrije Unije na temeljnom tržištu te ponovno dovelo industriju Unije u stanje štete.
(109)
Stranke su tvrdile da je industrija Unije udvostručila svoju dobit i novčani tok u usporedbi s 2010. i da se stoga njezina dobit ne može nazvati niskom. Nadalje, napominje se da industrija Unije ne treba daljnja ulaganja jer je znatno ulagala u prošlosti.
(110)
Iako je industrija Unije zaista udvostručila svoju dobit, ona je i dalje niža od dobiti u početnom ispitnom razdoblju (4,4 %) i ciljne dobiti od 5 %. Isto vrijedi i za novčani tok koji i dalje 14 % ispod razine u početnom ispitnom razdoblju. Na kraju, održivost industrije Unije ovisi o neprekidnim ulaganjima u moderne strojeve i širi raspon proizvoda. Stoga su tvrdnje odbačene.
(111)
Da se mjere ukinu, vrlo je vjerojatno da bi se u trenutačnim tržišnim uvjetima privremeno poboljšanje učinka industrije Unije brzo pogoršalo. Kao što je ranije rečeno, uvjeti bi bili iznimno povoljni za povećanje uvoza iz NRK-a na tržište Unije po dampinškim cijenama i u znatnoj količini. To bi vjerojatno dovelo u pitanje pozitivan razvoj na tržištu Unije koji je postignut u razmatranom razdoblju. Pretpostavljenim dampinškim uvozom mogao bi se izvršiti pritisak na prodajne cijene industrije Unije, što bi dovelo do gubitka njezina tržišnog udjela i posljedično negativno utjecalo na financijske rezultate industrije Unije koja je i dalje osjetljiva. Napominje se da je u razmatranom razdoblju u početnom ispitnom postupku (1. siječnja 2003. - 30. rujna 2007.), to jest prije uvođenja antidampinških mjera, industrija Unije morala ograničiti proizvodnju u određenim segmentima predmetnog proizvoda zbog masovnog uvoza iz Kine (18). To je imalo znatan negativan utjecaj na iskorištenost kapaciteta i profitabilnost.
(112)
Nakon konačne objave jedna zainteresirana strana tvrdila je da Komisija u svojoj analizi vjerojatnosti ponavljanja štete nije utvrdila učinak obujma kineskog izvoza i njegovu povezanost s mjerama. Zainteresirana strana također je tvrdila:
i.
da je uvoz iz drugih izvora zamijenio uvoz iz Kine. Taj uvoz prodaje se po cijenama nižima od cijena industrije Unije, ali industrija Unije ipak nije pretrpjela bitnu štetu,
ii.
da smanjenje razine mjera nakon provedbe preporuka WTO-a nije uzrokovalo veći obujam uvoza iz Kine na tržište Unije,
iii.
da uvoz drugih vrsta elemenata za pričvršćivanje iz Kine na koje se ne primjenjuju antidampinške mjere, također od 2009. bilježi znatan pad obujma od 2009. kada su uvedene početne mjere,
iv.
da je, uzimajući u obzir rastuću potražnju na domaćem kineskom tržištu, vjerojatnost povećanja kineskog izvoza na tržište Unije u budućnosti ograničena i
v.
da će tržište elemenata za pričvršćivanje u Kini i na drugim azijskim tržištima i dalje rasti čime će se smanjiti vjerojatnost znatnijeg povećanja izvoza u EU.
(113)
U odgovoru na te tvrdnje napominje se sljedeće:
i.
vjerojatan štetni učinak kineskog uvoza ne može se usporediti s učinkom uvoza iz trećih zemalja kao što su Tajvan, Vijetnam i Tajland. Kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 74. postoje dokazi da su kineski izvoznici i dalje na hrvatskom tržištu (prije pristupanja EU-u) prodavali po sličnim prosječnim cijenama kakve su zabilježene u početnom ispitnom postupku. Te su cijene daleko niže od onih koje su tijekom RIPR-a utvrđene za treće zemlje. Nadalje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 115. u nastavku, industrija Unije prodaje znatne količine i standardni i posebnih proizvoda te je stoga vjerojatno da će kineski izvoz (koji obuhvaća standardne i posebne proizvode) uzrokovati štetu ako se ukinu pristojbe koje su na snazi.
ii.
uzimajući u obzir ograničeno smanjenje razine pristojbi na snazi nakon provedbe preporuka WTO-a, to jest sa 85 % prije izmjene na 74,1 % nakon toga, ne očekuje se znatnije povećanje uvoza iz Kine;
iii.
raspoloživim statističkim podacima ne dokazuje se navodno smanjenje obujma uvoza elemenata za pričvršćivanje koji ne podliježu mjerama. Stabilan mjesečni iznos od 20 - 30 tisuća tona održavao se u razdoblju 2009. - 2013., dok je obujam uvoza elemenata za pričvršćivanje koji podliježu mjerama pao u veljači 2009. s preko 60 tisuća tona mjesečno na gotovo nepostojeću razinu;
iv.
očekivana promjena omjera obujma kineske domaće prodaje spram izvozne prodaje čime se odražava rast kineske domaće potražnje, izjednačit će se povećanjem ukupnog kineskog kapaciteta proizvodnje i obujma prodaje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 101. i
v.
tvrdnja da azijska potražnja za elementima za pričvršćivanje raste temelji se na zastarjelom izvoru kojim se u 2016. predviđa svjetska potražnja za elementima za pričvršćivanje od 83 milijardi USD. Novim istraživanjem tržišta koje je objavio Fastener Industry News Inc. u prosincu 2014. (19) svjetska se potražnja procjenjuje na 81 milijardu USD u 2018. te se stoga tijekom dužeg razdoblja predviđa manji rast. Osim toga, rast potražnje u azijsko-pacifičkom području prati rast kapaciteta u nekoliko zemalja osim Kine (npr. Indonezija, Malezija, Tajland i Vijetnam). Uz to postavljanje dodatnih proizvodnih kapaciteta za elemente za pričvršćivanje zahtijeva relativno mali utrošak (u smislu vremena, kapitala i znanja) te se stoga na rastuću potražnju može relativno brzo reagirati ponudom.
Stoga se navedene tvrdnje moraju odbaciti.
(114)
Ista zainteresirana strana tvrdila je da Komisija u analizi vjerojatnosti ponavljanja štete nije uzela u obzir činjenicu da proizvodi niže vrijednosti uvezeni iz Kine ne mogu vršiti cjenovni pritisak na visokovrijedne proizvode koje proizvođači iz Unije uglavnom proizvode.
(115)
U odgovoru na taj argument potrebno je napomenuti da proizvodnja Unije pokriva cijeli spektar elementa za pričvršćivanje, pri čemu su neka društva usmjerena na posebne vrste (standardne ili posebne), a druga nude cijeli asortiman. Osobito, u društvima iz uzorka, veliki dio prodaje obuhvaća standardne elemente za pričvršćivanje te za troje od njih većinu prodaje u u RIPR-u čine standardni proizvodi. Stoga tvrdnja da europska industrija proizvodi samo posebne ili visokovrijedne elemente za pričvršćivanje te da je time zaštićena od štetnog uvoza iz Kine očito nije točna, s obzirom na to da je opovrgavaju dokazi prikupljeni i provjereni tijekom ispitnog postupka. Nadalje, također je poznato da kineski sektor elemenata za pričvršćivanje razmatra razvoj proizvoda veće vrijednosti, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 78. Stoga je vrlo vjerojatno da će ponuda proizvoda iz budućeg kineskog izvoza jednako tako obuhvaćati cijeli spektar proizvoda od niže do visoke vrijednosti jer će cijela industrija Unije osjećati cjenovni pritisak tako što će utjecati na njezinu proizvodnu iskorištenost kapaciteta. Stoga se taj argument morao odbaciti.
(116)
Na kraju, još dvije zainteresirane strane iznijele su tvrdnju da je Komisija u svojoj analizi pogrešno pretpostavila da će cijene iz Kine biti jednako niske kao u početnom ispitnom postupku. Prema tim strankama to nije slučaj jer je u Kini zabilježen znatan porast cijena uglavnom zbog povećanja troškova sirovina i rada te razvoja ekoloških standarda. Stoga će obaranje cijena biti manje i neće opravdati produženje mjera s tako visokim pristojbama.
(117)
Ne dovodeći u pitanje činjenicu da se razina mjera nije mogla promijeniti u kontekstu revizije zbog predstojećeg isteka i da su se domaće kineske cijene i troškovi u početnom ispitnom postupku smatrali nepouzdanima jer kineskim proizvođačima nije odobren tretman tržišnoga gospodarstva, potrebno je napomenuti sljedeće: prvo, zbog izostanka suradnje kineskih proizvođača Komisija nije mogla provjeriti njihove troškove i navodne promjene do kojih je došlo u Kini. Predmetne zainteresirane strane u svojim podnescima nisu dostavile nikakve dokaze ili podatke kao potvrdu. Drugo, upućuje se na razinu cijena u Hrvatskoj prije njezina pristupanja Uniji, čime se jasno navodi da su kineski izvoznici i dalje zaračunavali cijene vrlo slične cijenama promatranima u početnom ispitnom postupku (vidjeti uvodnu izjavu 74.). Stoga se navedeni argument morao odbaciti.
G. INTERES UNIJE
1. Uvod
(118)
U skladu s člankom 21. Osnovne uredbe ispitano je bi li zadržavanje postojećih mjera bilo protivno interesu Unije u cjelini. Odlučivanje o interesu Unije temeljilo se na procjeni različitih interesa koji su uključeni, tj. interesa industrije Unije, uvoznika i korisnika. Svim zainteresiranim stranama omogućeno je da izraze svoja stajališta u skladu s člankom 21. stavkom 2. Osnovne uredbe.
(119)
S obzirom na to da je ovo ispitni postupak revizije postojećih mjera, njime je omogućena procjena svakog neopravdanoga negativnog učinka postojećih antidampinških mjera na zainteresirane strane.
2. Interes industrije Unije
(120)
U prethodnoj uvodnoj izjavi 108. zaključeno je da bi industrija Unije vjerojatno pretrpjela ozbiljno pogoršanje stanja u slučaju da antidampinške mjere prestanu vrijediti. Stoga bi nastavak mjera bio koristan za industriju Unije jer bi proizvođači iz Unije trebali moći zadržati obujam prodaje, tržišni udio, profitabilnost i svoje cjelokupno pozitivno gospodarsko stanje. Naprotiv, ukidanje mjera ozbiljno bi narušilo održivost industrije Unije jer postoje razlozi zbog kojih se očekuje premještanje kineskog uvoza na tržište Unije po dampinškim cijenama i u znatnim količinama što bi uzrokovalo ponavljanje štete.
3. Interes uvoznika
(121)
Svi poznati uvoznici obaviješteni su o pokretanju revizije. Međutim, samo su dva uvoznika surađivala u ispitnom postupku te odgovorila na upitnike Komisije. Ispitnim postupkom otkriveno je da uvoznici mogu lako kupovati od različitih izvora koji su trenutačno dostupni na tržištu, posebno od industrije Unije i većih izvoznika iz trećih zemalja koji prodaju po cijenama koje nisu dampinške. Usto, nijedan od dvaju uvoznika koji je surađivao nije se usprotivio produljenju antidampinških mjera iako su doveli u pitanje njihove visoke razine. U pogledu toga ističe se da ispitni postupak revizije zbog predstojećeg isteka mjera na temelju članka 11. stavka 2. Osnovne uredbe ne može dovesti do izmjene razine mjera. Uzimajući u obzir navedeno i općenit izostanak interesa uvoznika, zaključeno je da zadržavanje mjera ne bi bilo protivno njihovu interesu.
(122)
Nakon konačne objave dvije zainteresirane strane, to jest dva udruženja distributera elemenata za pričvršćivanje iz Unije, tvrdile su da uvođenje pristojbi koje su na snazi na tako visokoj razini nije dovelo do ponovne uspostave pošteno tržišno natjecanje na tržištu Unije, već je spriječilo da uvoz iz Kine dođe na tržište Unije. Te zainteresirane strane tvrdile su da će svako produženje mjera dovesti do daljnjeg sužavanja međunarodnih izvora dostupnih korisnicima i uvoznicima u Uniji. U odgovoru na tu tvrdnju prvo se navodi da antidampinške mjere nisu uvedene da bi spriječile ili zaustavile uvoz iz određene zemlje, već prije svega da bi na tržištu vratile pošteno tržišno natjecanje. Razina pristojbi na snazi rezultat je izračuna razina dampinga i štete utvrđenih na temelju nalaza tijekom početnog ispitnog postupka. Drugo, Komisija se ne slaže s tvrdnjom da se pristojbama na snazi ograničava ponuda izvora na tržištu Unije. Dostupni statistički podaci o uvozu iz trećih zemalja pokazuju da se uvoz iz trećih zemalja povećao nakon što su uvedene mjere za Kinu. U ispitnom postupku nisu nađeni elementi koji bi upućivali na činjenicu da se ta kretanja neće zadržati u budućnosti. Stoga su se navedeni argumenti morali odbaciti.
(123)
Nadalje, jedno od tih udruženja navelo je da, iako smatra da početne mjere nisu u potpunosti primjerene te da su uzrokovale radikalno i nepotrebne narušavanje tržišta elemenata za pričvršćivanje, njihovo naglo ukidanje sada bi uzrokovalo jednako tako duboke poremećaje kao i njihovo uvođenje. To upućuje na to da su distributeri elemenata za pričvršćivanje bili u mogućnosti prilagoditi svoje opskrbne lance uzimajući u obzir mjere na snazi.
4. Interes korisnika
(124)
Iako korisnici nisu surađivali, ipak je bilo moguće utvrditi stajališta i stanje korisnika iz podataka koje su omogućili industrija Unije i uvoznici. Čini se da se korisnici ponajprije mogu podijeliti u dvije kategorije: na korisnike visoke razine, kojima su potrebni elementi za pričvršćivanje vrlo visoke kvalitete, i druge korisnike. Korisnici visoke razine obično su uspjeli pronaći potrebne proizvode od proizvođača u Uniji i od nekih vrlo specijaliziranih proizvođača izvoznika. S druge strane, druga je kategorija korisnika (koja također može uključivati korisnike visoke razine kojima trebaju jeftiniji proizvodi za manje zahtjevnu primjenu) kategorija koja se obično oslanjala na kineske proizvode. Tu kategoriju korisnika obično opskrbljuju uvoznici, a sudeći prema stajalištima prikupljenima tijekom posjeta uvoznicima koji surađuju, ovu kategoriju korisnika danas dovoljno opskrbljuje uvoz iz drugih zemalja, uključujući Tajvan, Tajland i Vijetnam. Na temelju ove rekonstrukcije te uzimajući u obzir da se nijedan korisnik nije odlučio upletati u trenutačni ispitni postupak, zaključuje se da produljenje mjera neće štetiti interesima korisnika, koji su se, sudeći po svemu, dobro i bez posljedica prilagodili na prisutnost mjera vezanih uz željezne ili čelične elemente za pričvršćivanje iz NRK-a.
5. Zaključak o interesu Unije
(125)
S obzirom na prethodno navedeno, zaključuje se da ne postoje snažni razlozi u interesu Unije protiv zadržavanja trenutačnih antidampinških mjera.
H. ANTIDAMPINŠKE MJERE
(126)
Sve su strane obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera. Nakon te objave odobreno im je i razdoblje za davanje primjedbi. Podnesci i primjedbe propisno su uzeti u obzir ako su bili opravdani.
(127)
Iz prethodno navedenoga slijedi, kako je predviđeno člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, da treba zadržati antidampinške mjere primjenjive na uvoz određenih željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje podrijetlom iz NRK-a, uvedene Uredbom (EZ) br. 91/2009, kako je zadnje izmijenjena Provedbenom uredbom (EU) br. 924/2012.
(128)
Kako je naznačeno u uvodnoj izjavi 3., antidampinške pristojbe koje su na snazi za uvoz predmetnog proizvoda iz NRK-a proširene su na uvoz istog proizvoda poslanog iz Malezije, bez obzira na to ima li deklarirano podrijetlo iz Malezije ili ne. Antidampinška pristojba koja će se zadržati za uvoz predmetnog proizvoda, kako je naznačeno u uvodnoj izjavi 3., trebala bi se i dalje primjenjivati na uvoz željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje poslanih iz Malezije, bez obzira na to imaju li deklarirano podrijetlo iz Malezije ili ne. Proizvođače izvoznike koji su izuzeti od mjera prema Provedbenoj uredbi (EU) br. 723/2011 također bi trebalo izuzeti od mjera koje se uvode ovom Uredbom.
(129)
Kako bi se rizik od izbjegavanja mjera sveo na najmanji mogući zbog velike razlike u stopama pristojbi među kineskim izvoznicima, smatra se da su u ovom slučaju potrebne posebne mjere kako bi se osigurala ispravna primjena antidampinških pristojbi. Te posebne mjere, koje se primjenjuju samo na trgovačka društva za koja je uvedena pojedinačna stopa pristojbe, uključuju sljedeće: predočenje valjanoga trgovačkog računa koji je u skladu sa zahtjevima utvrđenima u Prilogu II. ovoj Uredbi carinskim tijelima država članica. Uvoz koji ne prati takav račun podliježe preostaloj antidampinškoj pristojbi koja se primjenjuje na sve druge proizvođače.
(130)
Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora uspostavljenog člankom 15. stavkom 1. Osnovne uredbe,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz određenih željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje, osim od nehrđajućeg čelika, tj. vijke za drvo (isključujući vijke za pragove), samourezne vijke, ostale vijke i svornjake s glavom (neovisno jesu li s pripadajućim maticama ili podlošcima, ali isključujući vijke izrađene tokarenjem šipki, profila ili žice, punog poprečnog presjeka, debljine tijela ne veće od 6 mm te isključujući vijke i svornjake za pričvršćivanje dijelova željezničkih kolosijeka), i podloške, koji su trenutačno razvrstani u oznake KN 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 i ex 7318 22 00 (oznake TARIC 7318159021, 7318159029, 7318159071, 7318159079, 7318159091, 7318159098, 7318210031, 7318210039, 7318210095, 7318210098, 7318220031, 7318220039, 7318220095 i 7318220098), a podrijetlom su iz Narodne Republike Kine.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe primjenjive na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, proizvoda opisanih u stavku 1. koje su proizvela dolje navedena društva iznosi:
Trgovačko društvo
Pristojba (%)
Dodatna oznaka TARIC
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd, Shanghai
43,4
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd, Suzhou
0,0
A918
Changshu City Standard Parts Factory and Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd, Changshu
38,3
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, Dongguan City
22,9
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd, Kunshan
63,7
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd, Ningbo City
64,3
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd, Jiangshan Town
69,7
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd, Yantai
0,0
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd, Beijing
0,0
A997
Trgovačka društva navedena u Prilogu I.
54,1
A928
Sva ostala društva
74,1
A999
3. Primjena pojedinačnih stopa pristojbi za trgovačka društva iz stavka 2. uvjetuje se predočenjem valjanog računa koji je u skladu sa zahtjevima iz Priloga II. carinskim tijelima država članica. Ako se ne predoči takav račun, primjenjuje se stopa pristojbe koja vrijedi za „sva ostala društva”.
4. Konačna antidampinška pristojba primjenjiva na „sva ostala trgovačka društva”, kako je utvrđeno u stavku 2., proširuje se na iste željezne ili čelične elemente za pričvršćivanje poslane iz Malezije, bez obzira na to imaju li deklarirano podrijetlo iz Malezije ili ne (oznake TARIC 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318149920, 7318149992, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 i 7318220095), uz iznimku željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje koje proizvode dolje navedena trgovačka društva:
Trgovačko društvo
Dodatna oznaka TARIC
ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd.
B123
China Well Fasteners Company Sdn. Bhd
B124
Jinfast Industries Sdn. Bhd
B125
Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd
B126
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd
B127
Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd
B128
TI Metal Forgings Sdn. Bhd
B129
United Bolt and Nut Sdn. Bhd
B130
Andfast Malaysia Sdn. Bhd.
B265
5. Primjena izuzeća za trgovačka društva koja su posebno istaknuta u stavku 4. ovog članka uvjetuje se predočenjem valjanog računa koji je u skladu sa zahtjevima iz Priloga II. carinskim tijelima država članica. Ako se ne predoči takav račun, primjenjuje se antidampinška pristojba kako je uvedena stavkom 4. ovog članka.
6. Osim ako je navedeno drukčije, primjenjuju se odredbe koje su na snazi u vezi s carinskim pristojbama.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 26. ožujka 2015.