RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 412/2013
af 13. maj 2013
om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale med oprindelse i Folkerepublikken Kina
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), særlig artikel 9,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
1.1. Indledning
(1)
Kommissionen indførte ved forordning (EU) nr. 1072/2012 (2) (»forordningen om midlertidig told«) en midlertidig antidumpingtold på importen af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«).
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 16. februar 2012 (3) på vegne af EU-producenter (»klagerne«), der tegner sig for mere end 30 % af den samlede produktion i Unionen af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale.
(3)
Som anført i betragtning 22 i forordningen om midlertidig told omfattede undersøgelsen af dumping og skade perioden fra 1. januar 2011 til 31. december 2011 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2008 til udgangen af UP (»den betragtede periode«).
1.2. Efterfølgende procedure
(4)
Efter fremlæggelse af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidig antidumpingtold (»fremlæggelse af de foreløbige konklusioner«), indgav adskillige interesserede parter skriftlige indlæg for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede herom, fik lejlighed til at blive hørt. To importører og en eksporterende producent anmodede om og blev indrømmet en høring under overværelse af høringskonsulenten fra Generaldirektoratet for Handel.
(5)
Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen. Der blev taget stilling til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne, og de foreløbige konklusioner blev, hvor det var relevant, ændret i overensstemmelse hermed.
(6)
Desuden blev der, som forklaret i betragtning 55, gennemført et kontrolbesøg hos en thailandsk producent med det formål at undersøge, om Thailand egner sig som et passende referenceland.
(7)
Efterfølgende blev alle parter underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale indførelsen af en endelig antidumpingtold på importen af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale med oprindelse i Kina og den endelige opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told (»endelig fremlæggelse af oplysninger«). Alle parter fik en frist til at fremsætte bemærkninger til denne endelige fremlæggelse af oplysninger. Handelskammeret CCCLA (»The Chinese Chamber of Commerce for Import and Export of Light Industrial Products and Arts-craft«) og en gruppe importører anmodede om høringer med deltagelse af høringskonsulenten for Generaldirektoratet for Handel.
(8)
De interesserede parters bemærkninger blev overvejet og, hvor det var relevant, taget i betragtning.
1.3. Stikprøveudtagning
(9)
Efter den foreløbige fremlæggelse af oplysninger gjorde en række interesserede parter indsigelse mod stikprøven af de eksporterende producenter fra Kina med henvisning til, at stikprøven ikke er repræsentativ, da den kun er baseret på den største eksporterede mængde og dermed ikke tog hensyn til andre faktorer, som karakteriserede mangfoldigheden og fragmenteringen af den keramiske industri i Kina.
(10)
Det følger af artikel 17, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1225/2009 (»grundforordningen«), at udvælgelsen af de virksomheder, der skal indgå i stikprøven, kan begrænses til den største repræsentative mængde eksport, der med rimelighed kan undersøges inden for den tid, der er til rådighed. Med hensyn til fragmenteringen af industrien var det opfattelsen, at en udvælgelse baseret på eksportmængderne ville sikre en repræsentativ mængde, der kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. I den forbindelse bør det dog bemærkes, at de udvalgte virksomheder befinder sig i tre forskellige regioner i Kina og har en betydelig produktion af den pågældende vare af forskellige former for keramisk materiale, dvs. porcelæn og stentøj samt en produktion af mange forskellige varetyper. Denne påstand kan derfor ikke godtages.
(11)
Én eksporterende producent hævdede, at anvendelsen af forskellige metoder til stikprøveudtagning for EU-erhvervsgrenen og importørerne sammenlignet med stikprøveudtagningen af eksporterende producenter udgør forskelsbehandling, og at der burde have været anvendt de samme kriterier. Anvendelsen af forskellige metoder udgør forskelsbehandling af de eksporterende producenter og overtræder princippet om lige behandling.
(12)
Udtagningen af en stikprøve af eksporterende producenter skal kun anvendes til at undersøge, om der findes dumping af den pågældende vare fra Kina. I den forbindelse er det vigtigt at omfatte en maksimal importmængde af den pågældende vare i undersøgelsesperioden. På den anden side blev stikprøven af EU-producenter udvalgt for at fastsætte, om EU-erhvervsgrenen havde lidt væsentlig skade ud fra flere forskellige indikatorer. For så vidt angår importører, er de indsamlede oplysninger anvendt i vurderingen af Unionens interesse. Deraf følger, at for importører og EU-producenter er det vigtigt at indsamle oplysninger fra en række virksomheder, der f.eks. er aktive inden for forskellige varesegmenter. Da den bagvedliggende begrundelse for udvælgelsen af virksomheder, der skal indgå i stikprøverne, er forskellig fra EU-producenterne og importørerne på den ene side og de eksporterende producenter på den anden side, er de ikke i samme situation. Derfor kræver hverken princippet om ikke-diskriminering eller princippet om lige behandling, at der anvendes en identisk metode til udvælgelsen af de respektive stikprøver. Heraf følger, at denne påstand er helt udokumenteret og derfor må afvises.
(13)
Endvidere opretholdt en eksporterende producent sin anmodning som omhandlet i betragtning 8 i forordningen om midlertidig told om, at den pågældende burde være blevet medtaget i stikprøven. Virksomheden har imidlertid ikke fremsat nye argumenter, der kunne berettige til, at den medtages i stikprøven. Derfor bekræftes konklusionerne i betragtning 9 i forordningen om midlertidig told under hensyntagen til konklusionerne i betragtning 10.
(14)
Den samme eksporterende producent, der ikke indgik i stikprøven, hævdede, at den ikke havde fået tilstrækkelig tid til at indsende sine bemærkninger til den endelige fremlæggelse af oplysninger, og at fremlæggelsen desuden var mangelfuld, da der ikke blev fremlagt oplysninger om f.eks. reguleringer, salgspriser, justeringer osv. Retten til forsvar var således ikke respekteret.
(15)
I henhold til grundforordningens artikel 20, stk. 5, bør en interesseret part få en tidsperiode på mindst 10 dage til at indsende bemærkninger om den endelige fremlæggelse af oplysninger. Den pågældende eksporterende producent fik besked om den endelige fremlæggelse af oplysninger pr. e-mail den 25. februar 2013 og fik indtil den 8. marts 2013, dvs. 11 dage, til at indsende bemærkninger. Dokumentet om fremlæggelsen blev i øvrigt også fremsendt pr. anbefalet brev den efterfølgende dag. Det følger heraf, at den berørte part fik tilstrækkelig tid til at indsende bemærkninger, og derfor afvises denne påstand. I den forbindelse skal det også bemærkes, at partens bemærkninger blev afgivet inden for den fastsatte frist, og at der ikke blev anmodet om en forlængelse af fristen. Endvidere fremlagde Kommissionen alle væsentlige kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at indføre endelige foranstaltninger under hensyntagen til forpligtelsen om at beskytte fortrolige oplysninger. Nærmere bestemt er det i henhold til retten til forsvar ikke nødvendigt, at virksomhedsspecifikke salgstal eller reguleringer i forbindelse med virksomhederne i stikprøven, som er anvendt til fastsættelsen af individuelle dumpingmargener, skal meddeles en part, for hvilken der ikke er beregnet en individuel margen.
(16)
Heraf følger, at påstanden var ubegrundet med hensyn til, at retten til forsvar ikke var overholdt, og den må derfor afvises.
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
2.1. Indledning
(17)
Som anført i betragtning 24 og betragtning 56-57 i forordningen om midlertidig told er den pågældende vare som foreløbigt defineret bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, ekskl. keramiske knive, med oprindelse i Kina (»den pågældende vare«), i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 og ex 6912 00 90.
2.2. Påstande
(18)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner anfægtede ingen af parterne, at keramiske (køkken) knive var grundlæggende forskellige fra andre former for bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale i kraft af fysiske egenskaber, produktionsprocesser og endelige anvendelsesformål. Alle parternes bemærkninger er blevet analyseret, og kravet om at udelukke keramiske knive fra varedækningen i forbindelse med denne undersøgelse godkendes endeligt.
(19)
Efter offentliggørelsen af de midlertidige foranstaltninger hævdede flere parter, at visse keramiske møller til krydderier og peber og deres kværne af keramisk materiale bør udelukkes fra varedækningen.
(20)
I denne påstand hævdes det, at sådanne møller og andre typer bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale ikke kunne betragtes som én og samme vare som følge af deres særlige egenskaber. I disse møller er der anvendt et keramisk materiale hovedsageligt aluminiumoxid til formalingspladen, som ikke anvendes ved traditionelt bordservice som kopper og tallerkener, der brændes ved højere temperatur. De kan kun i begrænset omfang erstattes med hovedkategorierne af den undersøgte vare. Det vil også gælde for den keramiske kværn uden beholder, som normalt er henhørende under ovennævnte koder.
(21)
Det fremgik af undersøgelsen, at det keramiske element i disse kværne normalt udgør en lille del af møllen. Undersøgelsen har desuden vist, at møller med en keramisk formalingsplade, herunder deres keramiske kværne, ikke havde samme grundlæggende fysiske egenskaber og grundlæggende anvendelsesformål som bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale. Form, styrke og udformning i forbindelse med de keramiske kværne er forskellige fra bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale.
(22)
Nogle parter gjorde gældende, at de pågældende møller bør udelukkes fra varedækningen ud fra det grundlag, at de har de samme fysiske egenskaber, industridesign og endelige anvendelsesformål som møller med kværne af metal, og at de, hvis de indgår i bestemte sæt af møller, normalt tariferes under position 8210. De hævdede også, at de keramiske dele i disse tilfælde generelt udgør indtil 2 % af varens værdi. Ikke desto mindre kunne der i undersøgelsen ikke tages højde for disse argumenter i betragtning af de talrige klassifikationsmuligheder for møller og sæt af møller med hensyn til at fastslå, om keramiske møller bør udelukkes fra varedækningen i undersøgelsen.
(23)
En række parter underbyggede deres påstand om, at de pågældende møller bør udelukkes fra varedækningen ud fra det grundlag, at det ville være nødvendigt at anvende keramiske formalingsplader frem for metal i visse kværne, nemlig saltkværne, da salt fører til korrosion af metalkværnene. Imidlertid fremgik det af undersøgelsen at saltkværne ikke nødvendigvis anvender en keramisk kværn.
(24)
Ud fra overvejelserne i betragtningerne ovenfor blev det konkluderet i undersøgelsen, at møller til krydderier og peber med keramisk kværn er grundlæggende forskellige fra andre former for bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale som følge af forskelle i grundlæggende fysiske egenskaber og anvendelsesformål i forbindelse med det keramiske materiale, der anvendes til de kværnende dele. Påstanden om, at de, inklusive deres selvstændige keramiske kværne og dele dertil, bør udelukkes fra varedækningen i denne undersøgelse, godkendes derfor.
(25)
Efter offentliggørelsen af de midlertidige foranstaltninger hævdede nogle parter, at keramiske knivslibere bør udelukkes fra varedækningen som følge af forskelle i produktionsprocesser, endelige anvendelsesformål og den omstændighed, at disse dele ikke er beregnet på at opbevare fødevarer som følge af deres specifikke design og fysiske egenskaber. Undersøgelsen bekræftede disse punkter. Påstanden om at udelukke dem fra varedækningen i denne undersøgelse godkendes derfor.
(26)
I samme forbindelse blev det også undersøgt, om keramiske skrællere burde udelukkes fra varedækningen. Undersøgelsen viste faktisk, at keramiske skrællere er grundlæggende forskellige fra andre typer bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale som følge af forskelle i design og fysiske egenskaber (form og styrke) i forbindelse med det keramiske materiale, der anvendes til kværnen, produktionsprocesser og de endelige anvendelsesformål. Keramiske skrællere bør derfor også udelukkes fra varedækningen i denne undersøgelse.
(27)
Efter offentliggørelsen af de midlertidige foranstaltninger hævdede en part desuden, at pizzasten af cordiritkeramik bør udelukkes fra varedækningen som følge af deres forskelle i fysiske egenskaber (form og styrke), industridesign og anvendelsesformål. Cordiritkeramik er en form for magnesiumaluminiumsilikat med særlige egenskaber, dvs. en fremragende temperatursvingningsmodstand. Undersøgelsen viste, at pizzasten fremstillet af cordiritkeramik har samme fysiske egenskaber (form og hårdhed), industridesign og anvendelsesformål som mursten til fyr eller ovne. Følgelig er de forskellige fra andet bordservice og andre køkkenartikler af keramisk materiale. Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger fremhævede klagerne ligheden mellem pizzasten af cordiritkeramik sammenlignet med andre varer, der var omfattet af proceduren. De kunne imidlertid ikke påvise, at pizzasten af cordiritkeramik havde de samme grundlæggende fysiske egenskaber og endelige anvendelsesformål. Påstanden om at udelukke dem fra varedækningen i denne undersøgelse godkendes derfor.
(28)
Efter offentliggørelsen af de midlertidige foranstaltninger hævdede en nederlandsk sammenslutning, at bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, der skal anvendes som reklameprodukter, bør udelukkes fra varedækningen, da de ikke sælges med henblik på anvendelse som bordservice og køkkenartikler, at de er et vigtigt økonomisk incitament for detailsektoren, at de er højt værdsatte af forbrugerne, og at kun producenter i Kina kan tilbyde de mængder, der er nødvendige inden for en kort periode. Kravet om at udelukke bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, der skal anvendes som reklameprodukter, fra varedækningen, kan imidlertid ikke efterkommes, da deres fysiske egenskaber, produktionsprocesser og endelige anvendelsesformål er de samme som for andre former for bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale.
(29)
Efter offentliggørelsen af de midlertidige foranstaltninger og igen efter den endelige fremlæggelse af oplysninger hævdede en tysk importør og grossist og en kinesisk samarbejdsvillig eksporterende producent, at stentøjsprodukter med en særlig belægning, der er beregnet til termotryk, hvor denne belægning kan fjernes ved mekanisk »gnidning«, bør udelukkes fra varedækningen, da de er halvfabrikata, på hvilke der udføres fotobearbejdning i Unionen via særlige kanaler, da de opfattes anderledes af forbrugerne, da belægningen til termotryk overstiger værdien af den keramiske vare uden belægning, og da der ikke findes EU-producenter for denne varetype. Det fremgik af undersøgelsen, at varen tilsyneladende er identisk med andet bordservice uden termotryk, og at det således er vanskeligt eller umuligt at kende forskel. Det fremgik desuden af undersøgelsen, at disse varer normalt har samme endelige anvendelsesformål som andet bordservice af keramik. Den viste også, at flere EU-producenter rent faktisk fremstiller disse varer, og at varer fremstillet i Unionen og importerede varer konkurrerer direkte. Ud fra ovenstående afvises kravet om at udelukke stentøj med særlig belægning af den art, der er beregnet til termotryk.
(30)
Efter offentliggørelsen af de midlertidige foranstaltninger og igen efter den endelige fremlæggelse af oplysninger hævdede den importør, som krævede udelukkelsen af underglaseret figurativt håndmalet bordservice fra varedækningen, at Kommissionens foreløbige analyse i den forbindelse var mangelfuld, da den ikke tog hensyn til eksistensen af markedssegmenter, kvalitetsforskellene mellem de forskellige former for bordservice, den luksusprægede og mere skrøbelige art, som kendetegner underglaseret figurativt håndmalet bordservice, og den begrænsede udskiftelighed som følge af den dermed forbundne forbrugeropfattelse. Det påstås også, at underglaseret figurativt håndmalet bordservice også kan anvendes til dekoration.
(31)
Med hensyn til påstandene om forskelle i kvalitet mellem de forskellige former for bordservice og den luksusprægede og mere skrøbelige art, som underglaseret figurativt håndmalet bordservice udgør, er disse karakteristika ikke specifikke for underglaseret figurativt håndmalet bordservice. Desuden fremkom der ikke noget nyt argument med hensyn til den begrænsede udskiftelighed som følge af den dermed forbundne forbrugeropfattelse, der kan ændre konklusionen i betragtning 45 i forordningen om midlertidig told om det forhold, at den gennemsnitlige forbruger ikke skelner mellem underglaseret figurativt håndmalet bordservice og andre former for keramisk bordservice. Endelig havde Kommissionen analyseret eksistensen af markedssegmenter i betragtning 157-158 i forordningen om midlertidig told. Disse argumenter kunne derfor ikke ændre ved konklusionerne i betragtning 45 i forordningen om midlertidig told.
(32)
Påstanden i betragtning 50 i forordningen om midlertidig told blev yderligere uddybet efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger. Disse påstande blev gentaget efter den endelige fremlæggelse af oplysninger. Importøren med produktion i Kina hævdede, at køkkenartikler/bordservice, som er helt glaseret og/eller belagt med emalje på 100 % af varernes overflade med undtagelse af bunden eller en del heraf, og hvor 100 % af den glaserede/emaljerede overflade er farvet med en ikke-hvid farve, bør udelukkes fra varedækningen. Påstanden blev behørigt analyseret, og det fremgik af undersøgelsen, at de fysiske egenskaber, produktionsprocesserne og de endelige anvendelsesformål for disse varer er de samme som for andre glaserede og/eller emaljerede varer inden for keramisk bordservice og køkkenartikler. Derfor afvises påstanden definitivt.
(33)
CCCLA insisterede på, at fint benporcelæn burde udelukkes fra varedækningen i undersøgelsen, da det er en skrøbelig luksuspræget vare med en lav mekanisk styrke, og handelskammeret bestred også, at det er modstandsdygtigt over for at blive skåret. Det skal dog bemærkes, at CCCLA selv tidligere havde gjort gældende, at fint benporcelæn havde en stor mekanisk styrke, og at det var modstandsdygtigt over for at blive skåret. Disse modsigende erklæringer underminerede klart CCCLA's påstande. Under alle omstændigheder ændrer de fremsatte argumenter ikke ved de konklusioner, der er gengivet i sammenfattet form i betragtning 28 i forordningen om midlertidig told. Kravet om, at fint benporcelæn skulle udelukkes fra varedækningen afvises således definitivt.
(34)
Den samme part gentog, at jernporcelæn bør udelukkes fra varedækningen i undersøgelsen. Den hævdede, at erklæringen om, at varen ikke havde omstridte egenskaber, var usand, at jernporcelæn var meget robust på grund af et aluminiumindhold i leret på mere end 24 %, og den udtrykte tvivl om, at der i Unionen ville være produktionskapacitet til denne vare. Imidlertid er de forskellige indlæg om jernporcelæn modsigende, f.eks. med hensyn til råmaterialeandelen og indholdet af aluminiumspulver. Endvidere blev det ikke anfægtet, at jernporcelæn også blev fremstillet i Unionen, og at producenterne i Kina fremstillede jernporcelæn, som var i direkte konkurrence med jernporcelæn fremstillet i Unionen såvel som med andre varer, der er omfattet af undersøgelsen. Påstanden om, at jernporcelæn bør udelukkes, afvises således definitivt.
(35)
Alle former for bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale kan anses for at være forskellige former af samme vare. Derfor anses påstanden, som blev fremsat efter den foreløbige og den endelige fremlæggelse af oplysninger, om at undersøgelsen omfatter en lang række af de samme varer, og at det følgelig vil være nødvendigt at udføre særskilte analyser af repræsentativitet, dumping, skade, årsagssammenhæng og EU-interesse for hvert enkelt varesegment, for at være ubegrundet. En part, der hævdede, at varedækningen var for bred, fremkom med en sammenligning af varer med forskellige dekorationsgrader, men partens erklæringer om endeligt anvendelsesformål (til haven og til børn i ét tilfælde, til dekoration i et andet tilfælde) er omstridte, da der ikke findes en klar sondring, og erklæringen kan snarere ses som en bekræftelse af argumentet i betragtning 55 i forordningen om midlertidig told. Det bør også bemærkes, at en importør med produktion i Kina gjorde gældende, at over 99 % af varerne inden for bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, der blev solgt i Unionen, hovedsageligt eller udelukkende var hvide. Nogle parter anfægtede betragtning 58 i forordningen om midlertidig told med henvisning til, at inden for undersøgelsens ramme udførte institutionerne ingen test af, om visse varer var egnet til fri handel i Unionen. Dette forhold kunne derfor imidlertid ikke ændre ved konklusionen i betragtning 63 i forordningen om midlertidig told.
2.3. Konklusion
(36)
På baggrund af ovenstående fastlægges varedækningen endeligt som bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, med undtagelse af keramiske knive, keramiske møller til krydderier og peber og deres kværne af keramisk materiale, keramiske skrællere, keramiske knivslibere, pizzasten af cordiritkeramik af den art, der anvendes til fremstilling af pizza eller brød, som i øjeblikket tariferes under KN-kode 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 og ex 6912 00 90, med oprindelse i Kina.
(37)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger til den pågældende vare og samme vare, bekræftes alle andre afgørelser i betragtning 24 til 63 i forordningen om midlertidig told hermed.
3. DUMPING
3.1. Markedsøkonomisk behandling
(38)
Efter den foreløbige fremlæggelse af oplysninger hævdede en eksporterende producent, en EU-producent og en importør, at fastsættelsen af markedsøkonomisk behandling skete for sent, dvs. efter den tre måneders periode, der er omhandlet i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og at undersøgelsen derfor bør afsluttes uden indførelse af antidumpingforanstaltninger. Denne påstand i forbindelse med fastsættelsen af markedsøkonomisk behandling var allerede blevet fremsat på det foreløbige stadie og var blevet afvist af Kommissionen i betragtning 72 og 73 i forordningen om midlertidig told. Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger fremsatte yderligere fem eksporterende producenter en lignende påstand. De underbyggede deres påstand med EU-Domstolens dom i sagerne Brosmann og Aokan Shoes (4).
(39)
Først skal der mindes om, at sagerne Brosmann og Aokang Shoes ikke er relevante for vurderingen af lovformeligheden af en analyse af markedsøkonomisk behandling i denne undersøgelse, da disse sager i modsætning til denne undersøgelse vedrører situationer, hvor der slet ikke blev udført vurderinger af markedsøkonomisk behandling.
(40)
Desuden er sagerne Brosmann og Aokan Shoes ikke relevante for vurderingen af lovformeligheden i forbindelse med denne undersøgelse, da grundforordningen i mellemtiden var blevet ændret (5). Grundforordningens artikel 2, stk. 7, som ændret fastsætter, at Kommissionen kun foretager fastsættelser af markedsøkonomisk behandling for de virksomheder, der indgik i stikprøven, jf. grundforordningens artikel 17, og at en sådan fastsættelse normalt sker senest syv måneder efter, men under alle omstændigheder ikke senere end otte måneder efter, undersøgelsens iværksættelse; det gælder for alle nye og igangværende undersøgelse fra den 15. december 2012, inklusive denne undersøgelse.
(41)
Under alle omstændigheder skal fortolkningen af retspraksis opretholdes med hensyn til, at der ikke automatisk var en overtrædelse af retten til en fastsættelse af markedsøkonomisk behandling til trods for det forhold, at fristen på tre måneder ikke var overholdt. Derfor opretholdes konklusionen i betragtning 73 i forordningen om midlertidig told..
(42)
Som følge af det store antal anmodninger om markedsøkonomisk behandling og det daværende behov for at udføre en lang række kontrolbesøg for at undersøge disse anmodninger, fandt fastsættelsen af markedsøkonomisk behandling ikke sted inden for syv måneder. Fastsættelserne fandt derimod sted inden for otte måneder efter indledningen som krævet i grundforordningen, som ændret ved forordning (EU) nr. 1168/2012. Påstanden om, at enhver ret i den forbindelse blev fjernet med tilbagevirkende kraft, er ikke berettiget som forklaret ovenfor.
(43)
På baggrund af ovennævnte afvises påstanden om, at antidumpingundersøgelsen som følge af en manglende fastsættelse af markedsøkonomisk behandling burde afsluttes inden for tre måneder uden indførelse af antidumpingforanstaltninger.
(44)
Desuden hævdede en eksporterende producent, der ikke indgik i stikprøven, og som ikke kunne godtgøre, at den pågældende havde ét klart sæt grundlæggende regnskaber, der revideres uafhængigt i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder, og hvis anmodning om markedsøkonomisk behandling således var blevet afvist, at de påståede eventuelle regnskabsmæssige fejl, som var årsag til afvisningen af anmodningen, ikke var væsentlige, og at beslutningen om at afvise markedsøkonomisk behandling derfor var uforholdsmæssig og overtrådte proportionalitetsprincippet. Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger opretholdt denne eksporterende producent sin påstand, men fremsatte ikke nye argumenter.
(45)
Argumenterne om, hvorvidt regnskaberne var et alvorligt problem, er hovedsageligt identiske med de argumenter, der blev fremsat i undersøgelsen om markedsøkonomisk behandling, og som blev afvist af Kommissionen inden fastsættelsen af den markedsøkonomiske behandling. Ikke desto mindre bør det erindres, for så vidt angår påstanden om, at afvisningen af markedsøkonomisk behandling er en overtrædelse af proportionalitetsprincippet, at kriterierne for markedsøkonomisk behandling i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), er kumulative, og, medmindre de opfyldes, kan der ikke bevilges markedsøkonomisk behandling i henhold til lovgivningen. Desuden var Kommissionens eneste mulighed at afvise anmodningen om markedsøkonomisk behandling, da bevisbyrden påligger den virksomhed, der anmoder om markedsøkonomisk behandling, og virksomheden kunne ikke godtgøre, at den havde ét klart sæt regnskaber. Derfor kan beslutningen om at afvise anmodningen om markedsøkonomisk behandling ikke betragtes som en overtrædelse af proportionalitetsprincippet. Under alle omstændigheder begrænses en fastsættelse af markedsøkonomisk behandling til de parter, der indgår i stikprøven, når Kommissionen har begrænset sin undersøgelse ved brug af stikprøveudtagning, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra d), som ændret ved forordning (EU) nr. 1168/2012 (6).
3.2. Individuel behandling
(46)
Der mindes om, at selv om 16 eksporterende producenter anmodede om individuel behandling, var den kun anmodningerne fra de stikprøveudvalgte virksomheder, som blev undersøgt i henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 6, og som efterfølgende blev godkendt. Af de resterende elleve eksporterende producenter anmodede syv om en individuel undersøgelse.
(47)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 5, og artikel 9, stk. 6, anvendes den individuelle told på importen fra enhver eksportør eller producent, som bevilges individuel undersøgelse, som anført i grundforordningens artikel 17, stk. 3. I overensstemmelse hermed kunne de fire virksomheder, som anmodede om individuel behandling frem for individuel undersøgelse, ikke bevilges en individuel told.
(48)
En eksporterende producent hævdede, at den havde forelagt alle de nødvendige oplysninger inden for de anførte frister og burde derfor have fået sin anmodning om individuel behandling undersøgt og fået bevilget en individuel margen i henhold til EU-Domstolens dom i Brosmann-sagen (7).
(49)
Denne påstand kan ikke godkendes. Da den pågældende virksomhed ikke var omfattet af stikprøven, kunne dens anmodning om individuel behandling kun evalueres i forbindelse med en individuel undersøgelse, hvis en sådan ville blive udført i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3.
(50)
Da der ikke er fremsat yderligere bemærkninger til individuel behandling, bekræftes betragtning 79-81 i forordningen om midlertidig told hermed.
3.3. Individuel undersøgelse
(51)
Syv eksporterende producenter, som omfattede ti juridiske enheder, havde indgivet anmodninger om individuel undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3. Som forklaret i betragtning 82 og 83 i forordningen om midlertidig told, var der ikke truffet afgørelser om disse anmodninger under undersøgelsen af de midlertidige foranstaltninger.
(52)
Den 21. december 2012 blev de eksporterende producenter underrettet om, at deres anmodninger om individuel undersøgelse ikke kunne godkendes, da de ville blive urimeligt byrdefulde og ville forhindre en rettidig afslutning af undersøgelsen.
(53)
En eksporterende producent hævdede, at en individuel undersøgelse jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3, er en vedtægtsmæssig ret, og at Kommissionens afslag om at foretage en individuel undersøgelse er uberettiget, da hverken antallet af virksomheder eller den nødvendige undersøgelse ville være urimelig byrdefuld i lyset af Kommissionens ressourcer eller ville forhindre en rettidig afslutning af undersøgelsen. Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger blev denne påstand gentaget, men der blev ikke fremsat yderligere argumenter.
(54)
Beslutningen om, hvorvidt individuelle undersøgelser godkendes, træffes fra sag til sag under hensyntagen til antallet af anmodninger, der indsendes, og den tid, der er til rådighed til evaluering af disse anmodninger. I dette tilfælde bør det erindres, at Kommissionen var retligt forpligtet til at udføre undersøgelser af markedsøkonomisk behandling hos 16 juridiske enheder i Kina, inklusive virksomheder, der ikke indgik i stikprøven. I betragtning af de tidsmæssige begrænsninger, der var pålagt gennem de retlige proceduremæssige frister, kunne der derfor ikke udføres individuelle undersøgelser inden de foreløbige konklusioner. På baggrund af den begrænsede tid, der var til rådighed, og under hensyntagen til antallet af indsendte anmodninger og de begrænsede ressourcer, som Kommissionens tjenestegrene med ansvar for antidumpingundersøgelser rådede over, blev det konkluderet, at det ville være urimeligt byrdefuldt at udføre individuelle undersøgelser i denne sag.
3.4. Normal værdi
3.4.1. Valg af referenceland
(55)
Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger blev valget af et passende referenceland yderligere undersøgt. I den forbindelse blev der udført et kontrolbesøg i lokalerne hos den thailandske eksporterende producent, der havde indsendt en spørgeskemabesvarelse, som anført i betragtning 87 i forordningen om midlertidig told. Efter at have undersøgt og efterprøvet de modtagne oplysninger fra den samarbejdsvillige producent i Thailand blev det dog konkluderet, at den thailandske producent ikke kunne forelægge data i tilstrækkeligt detaljeret form om de varetyper, som var blevet solgt på hjemmemarkedet. Det var derfor opfattelsen, at Brasilien burde anses for at være det bedst egnede referenceland.
(56)
Ikke desto mindre underbyggede oplysningerne fra Thailand nogle af de konklusioner, der blev truffet i Brasilien, især prisforskellens omfang mellem mærkevarer og ikke mærkevarer (jf. betragtning 91).
(57)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger gav en industrisammenslutning sig til kende og anfægtede valget af Brasilien som et egnet referenceland. Den fremførte hovedsageligt, at den eneste grund til at vælge Brasilien tilsyneladende var, at der ikke var andre egnede lande. Denne påstand kan ikke godtages. Det fremgår klart af betragtning 84-88 i forordningen om midlertidige told, at Brasilien blev anset for at være et egnet referenceland på baggrund af den faktiske situation på hjemmemarkedet. Det forhold, at Kommissionen efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger fortsatte med at undersøge andre potentielle referencelande, fører ikke til den konklusion, at Brasilien ikke var et egnet valg.
(58)
I lyset af ovennævnte og da der mangler yderligere indholdsmæssige bemærkninger om valget af Brasilien som egnet referenceland, bekræftes betragtningerne 84-88 i forordningen om midlertidig told.
3.4.2. Fastsættelse af den normale værdi
(59)
Efter den foreløbige fremlæggelse af oplysninger hævdede en række interesserede parter, at fastsættelsen af den normale værdi var fejlagtig, da den tilsyneladende ikke blev fastsat for salget af samme varer i Brasilien og derfor førte til forvredne og uretfærdige resultater, især for varer af stentøj og andre varetyper, der ikke var blevet fremstillet og solgt i referencelandet. Nogle eksporterende producenter fremførte også, at metoden til fastsættelse af den beregnede normale værdi, som omhandlet i betragtning 94 i forordningen om midlertidig told, ikke var blevet korrekt fremlagt.
(60)
Det fremgår af de bemærkninger, der blev modtaget efter den foreløbige fremlæggelse af oplysninger, at den metode, der blev anvendt til at fastlægge den normale værdi, ikke var helt åbenlys for nogle af de interesserede parter. For at imødekomme disse bemærkninger forklares det yderligere, at metoden til fastsættelse af den normale værdi var følgende.
(61)
Eftersom alle anmodninger om markedsøkonomisk behandling blev afvist, blev den normale værdi for alle kinesiske eksporterende producenter i stikprøven fastsat på grundlag af oplysninger fra producenten i referencelandet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
(62)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om salget af samme vare til uafhængige kunder i Brasilien var repræsentativt. Det konstateredes, at den brasilianske samarbejdsvillige producents hjemmemarkedssalg af samme vare var repræsentativt sammenlignet med den pågældende vare, der blev eksporteret til Unionen af de eksporterende producenter i stikprøven. I denne forbindelse mindes der om, at jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4, forstås der i denne forordning ved »samme vare« en vare, som er identisk med, dvs. i enhver henseende mage til den omhandlede vare, eller, hvis en sådan vare ikke findes, en anden vare, der - om end den ikke i enhver henseende er mage til - har karakteristika, som ligger tæt op ad den pågældende vares karakteristika.
(63)
Kommissionen undersøgte dernæst, om dette salg kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Det blev gjort ved at fastsætte andelen af det rentable salg til uafhængige kunder. Salgstransaktionerne blev anset for at være fortjenstgivende, når enhedsprisen svarede til eller lå over produktionsomkostningerne. Den samarbejdsvillige brasilianske producents produktionsomkostninger blev derfor fastlagt.
(64)
Denne undersøgelse viste, at for alle varetyper lå mere end 80 % af salget på hjemmemarkedet over produktionsomkostningerne, og den vejede gennemsnitlige salgspris på alle typer var lig med eller lå over enhedsproduktionsomkostningerne.
(65)
I overensstemmelse hermed blev den normale værdi beregnet som det vejede gennemsnit af den faktiske hjemmemarkedspris for alt salg, uanset om dette salg var rentabelt. Heraf følger, at der ikke er blevet beregnet en normal værdi for ikke rentabelt salg i modsætning til det i betragtning 94 i forordningen om midlertidig told anførte.
3.4.3. Eksportpris
(66)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende eksportpriser, bekræftes betragtning 95 i forordningen om midlertidig told.
3.4.4. Sammenligning
(67)
Efter den foreløbige fremlæggelse af oplysninger hævdede en række interesserede parter, at den metode, der var blevet anvendt til sammenligningen af den normale værdi og eksportprisen, generelt var fejlagtig, da den ikke sammenligner samme varer, og at det grundlag, på hvilket der blev foretaget justeringer, ikke var tilstrækkeligt forklaret. Nærmere bestemt hævdede en eksporterende producent, at for stentøjsvarer, som ikke var blevet fremstillet og solgt af producenten i referencelandet, burde Kommissionen have sammenlignet eksportprisen med hjemmemarkedsprisen for fajancevarer behørigt justeret frem for at beregne en normal værdi. Desuden indvendte en række eksporterende producenter, at for flere andre varetyper, som blev fremstillet og solgt af de eksporterende producenter, har en sammenligning mellem eksportprisen og en gennemsnitlig pris pr. kg for en generisk varetype solgt i Brasilien, som kun var baseret på den anvendte type keramisk materiale, uvægerligt ført til en sammenligning af varer, som ikke er de samme, og dermed til et fejlagtigt resultat. Desuden hævdede en eksporterende producent, at justeringen med hensyn til mærker, jf. artikel 2, stk. 10, litra k), var undervurderet, mens en anden eksporterende producent hævdede, at omfanget af denne justering ikke var baseret på pålidelige eller dokumenterede oplysninger og derfor ikke er berettiget. Den samme eksporterende producent fremførte også, at eksportpriserne burde justeres for forskelle i mængder solgt i forskellige handelsled. Endelig hævdede en række interesserede parter, at den metode, der var blevet anvendt til justeringer for forskelle i fysiske egenskaber, ikke er velbegrundet, og at det er uklart, hvilke oplysninger der blev anvendt som grundlag for disse justeringer.
(68)
På baggrund af de indkomne bemærkninger er den metode, der er blevet anvendt til prissammenligningen og justeringerne i forbindelse med prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10, blevet revideret. Nærmere bestemt blev sammenligningen foretaget for varer, der på det foreløbige stadie var blevet sammenlignet ud fra den gennemsnitlige pris pr. kg for en generisk vare, der udelukkende var baseret på det anvendte keramiske materiale, med den vare, der lignede mest (jf. betragtning 77), hvilket gjorde det muligt at foretage en mere nøjagtig og retfærdig prissammenligning.
(69)
Den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på grundlag af priserne ab fabrik. Dumpingmargenerne blev fastlagt ved at sammenligne den individuelle eksportpris ab fabrik hos eksportørerne i stikprøven med referenceproducentens salgspriser for samme varer på hjemmemarkedet. Imidlertid vedrørte nogle eksporttransaktioner atypiske varetyper, som servietringe, knivstole eller skånere til sætte en tekande på, hvor det ikke var muligt at sikre en retfærdig sammenligning. Under hensyntagen til disse transaktioners ubetydelighed, idet de i alt tegnede sig for mindre end 0,5 % af eksportmængden, blev de derfor udelukket.
(70)
For at sikre en retfærdig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, justeret for forskelle, som påvirkede prisen og prissammenligneligheden. Der blev foretaget passende justeringer for forskelle i fysiske egenskaber, handelsled og andre faktorer, der påvirker prisernes sammenlignelighed, navnlig mærkevarer (»branding«).
(71)
For det første blev det undersøgt, om en justering for forskelle i fysiske egenskaber, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra a), var berettiget.
(72)
I tilfælde, hvor den normale værdi blev fastlagt ud fra den vare, der lignede mest (jf. betragtning 68), blev der foretaget en justering for at tage højde for forskellene i de fysiske egenskaber for at sikre en retfærdig prissammenlignelighed mellem samme varer.
(73)
Med hensyn til stentøjsvarer blev eksportprisen sammenlignet med den hjemlige salgspris for den vare, der lignede mest, som blev fremstillet og solgt i referencelandet, dvs. salgsprisen for varer, der var fremstillet af fajance i stedet for stentøj, men som var identiske i alle andre sammenhænge, hvorved denne pris blev opjusteret med 5 % for at afspejle prisforskellen mellem stentøj og fajance.
(74)
En eksporterende producent gjorde gældende, at både produktionsomkostningerne og detailprisen for fajance er højere end for stentøj. I overensstemmelse hermed burde eksportprisen for stentøj have været tilpasset i nedadgående retning frem for i opadgående retning. Den eksporterende producent støttede sig hovedsageligt til sine egne skøn over produktionsomkostningerne i forbindelse med henholdsvis fajance og stentøj og til et uddrag fra en prisliste, der angiver detailpriser på fajance og stentøj.
(75)
Disse oplysninger, som blev formidlet meget sent i proceduren og først efter den endelige fremlæggelse af oplysninger, står i stærk modsætning til de oplysninger, der er blevet tilsendt Kommissionen under undersøgelsen af andre interesserede parter, dvs. klageren, EU-erhvervsgrenen og producenten i referencelandet. Alle disse parter anførte, at stentøj er af højere kvalitet, dvs. det er mere holdbart, end fajance, og at det er dyrere at fremstille, da stentøj grundlæggende er ler brændt ved høj temperatur, og fajance er ler brændt ved lav temperatur. Derfor kan stentøj generelt sælges til højere priser. Denne oplysning støttes endvidere af offentligt tilgængelige markedsoplysninger.
(76)
Det skal endvidere bemærkes, at den pågældende eksporterende producent ikke selv fremstiller fajance og således kun har givet et skøn over produktionsomkostningerne ved fajance. Dertil kommer, at det ikke entydigt fremgår af den forelagte prisliste, at fajance generelt er dyrere end stentøj. Den forelagte dokumentation er således ikke af en sådan art, at den viser, at den justering, der er sket for at få en retfærdig prissammenligning af den normale værdi og eksportprisen i forbindelse med stentøj, er fejlagtig, og påstanden afvises derfor.
(77)
For så vidt angår andre varetyper, hvor sammenligningen på det foreløbige stadie var baseret på gennemsnitsprisen pr. kg og alene på det keramiske materiale, har Kommissionen yderligere analyseret de berørte varetyper og sammenlignet eksportprisen med den varetype, der lignede mest, og som blev solgt i referencelandet. I tilfælde, hvor der kun var en mindre forskel i de fysiske egenskaber, f.eks. glasering eller dekoration, og alle andre grundlæggende karakteristika for varetypen var identiske, blev salgsprisen for den varetype, der lignede mest, justeret med den faktiske prisforskel, der var blevet konstateret for forskellen i de fysiske egenskaber. For andre varetyper, hvor mere end en type fysiske egenskaber afveg, blev eksportprisen sammenlignet med den gennemsnitlige salgspris for den vare, der lignede mest. For disse varetyper havde den vare, der lignede mest, en række eller alle af de følgende fysiske egenskaber til fælles; keramisk materiale, varetype, grundform, dekoration og glasering.
(78)
To stikprøveudtagne eksporterende producenter hævdede, at i lighed med de justeringer, der finder sted i sager, hvor kun én mindre fysisk egenskab var anderledes, burde der også foretages en justering, når mere end én fysisk egenskab var forskellig hos den vare, der lignede mest.
(79)
Der mindes om, at i tilfælde, hvor kun én mindre fysisk egenskab var anderledes, blev salgsprisen for den vare, der lignede mest, tilpasset for at tage høje for den faktiske prisforskel, der var blevet konstateret for den pågældende forskel, mens sammenligningen i tilfælde, hvor mere end én fysisk egenskab var anderledes, til gengæld fandt sted ud fra de vejede salgspriser for den vare med identiske fysiske egenskaber. Derfor var det i sidstnævnte tilfælde ikke påkrævet med en prisjustering for en fysisk forskel mellem de samme varer, da de havde de samme grundlæggende fysiske egenskaber til fælles. Denne påstand kan derfor ikke godkendes.
(80)
En af de eksporterende producenter, der er nævnt ovenfor, krævede også yderligere justeringer for forskelle i fysiske egenskaber med hensyn til den pågældende vares vægt og hvidhed. Producenten hævdede, at vedkommende anvendte råmateriale af lav standard, og at omkostningen og prisen på dennes varer derfor er lavere end for samme vare produceret i referencelandet. Producentens eksportpris bør derfor justeres med et rimeligt beløb. I den forbindelse mindes der for det første om, at virksomheden ikke havde fået markedsøkonomisk status, og at dens produktionsomkostninger således ikke var blevet kontrolleret. Derudover var påstanden om, at dens varer var ca. 5 % tungere end standardvarerne, ikke ledsaget af nogen verificerbar og underbyggende dokumentation og blev derfor anset for ubegrundet. Med hensyn til hvidhed var den eksporterende producent ikke i stand til at forklare, hvorfor der burde bevilges en justering i den forbindelse, idet producenten i sit indlæg indrømmede, at dens varer var af normal hvidhed. Derfor afvises disse påstande.
(81)
En anden eksporterende producent hævdede, at Kommissionen havde undladt at sammenligne noget af dens eksportsalg med den normale værdi for den egnede vare, der lignede mest. Denne eksport vedrørte salg af dekorerede varer via en ikke forretningsmæssigt forbunden forhandler, som angiveligt havde sørget for dekorationen (overføringsbilleder) uden beregning. Følgelig omfattede eksportprisen ikke omkostningen ved dekorationen og burde derfor have været sammenlignet med den normale værdi, der var fastsat for udekorerede varer, eller alternativt med en gennemsnitlig normal værdi for dekorerede og udekorerede varer.
(82)
Der mindes om, at produktionsomkostningen ikke er en relevant faktor for prissammenligneligheden, som kun er baseret på en sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen for samme varer. Det fremgår også klart af oplysningerne, at de pågældende eksporterede varer faktisk var dekoreret, selv om den eksporterende producent angiveligt ikke afholdt de fulde omkostninger i forbindelse med den merværdi, der kan tilskrives dekorationen. Det er imidlertid en faktor, der ikke kan berettige til en prisjustering for forskelle i fysiske egenskaber i forhold til samme vare i referencelandet. Under alle omstændigheder kan de oplysninger, der er indsendt til støtte for denne påstand ikke kontrolleres, i betragtning af det sene tidspunkt i proceduren, hvor denne påstand blev fremsat. Følgelig afvises påstanden hermed.
(83)
På baggrund af de mange kombinationsmuligheder i forbindelse med sæt bestående af bordservice af keramik, som blev fremstillet og solgt i henholdsvis Kina og Brasilien, blev det for at opnå en retfærdig prissammenlignelighed anset for nødvendigt at samle forskellige sæt ud fra antal og type af de varer, der var kombineret i et sæt. Den gennemsnitlige hjemlige salgspris i referencelandet for de forskellige kombinationer, som således blev samlet, blev sammenlignet med eksportprisen for identiske kombinationer, der hørte ind under disse grupper.
(84)
En eksporterende producent hævdede, at som følge af de mange forskellige kombinationsmuligheder af varer, der kan udgøre et sæt, er denne metode med at samle i sæt ikke et grundlag for en retfærdig prissammenligning, da der ikke kan tages højde for egenskaberne i den enkelte vare, der indgår i et sæt. Derfor hævdede denne eksporterende producent, at sæt bør udelukkes fra beregningen af dumpingmargen.
(85)
Der mindes om, at dumpingberegningerne for sæt er baseret på en sammenligning af gennemsnitsprisen pr. kg og ikke på basis af den enkelte vare. Det er derfor ikke nødvendigt at fastlægge den nøjagtige kombination af forskellige varer i hvert sæt for at få en retfærdig prissammenligning i forbindelse med sæt. Den anvendte metode med at samle i sæt tager hensyn til de grundlæggende egenskaber i forskellige kombinationer, for så vidt som disse sæt er karakteriseret som f.eks. kaffe- og/eller testel, spisestel eller andre sæt og også til antallet af varer, der er kombineret. I betragtning heraf er det opfattelsen, at der er foretaget en retfærdig sammenligning med hensyn til disse sæt jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Det følger heraf, at denne påstand ikke kan godkendes.
(86)
Som anført i betragtning 99 i forordningen om midlertidig told fastslog undersøgelsen desuden, at kinesiske eksporterende producenter generelt inddeler deres varer i op til fem forskellige klasser fra A til E med betydelige prisforskelle. Størstedelen af eksporten til Unionen består dog af klasse A-, B- eller C-varer eller en kombination heraf. Denne klasseinddeling er dog hverken universel eller baseret på generelle industristandarder, men er i stedet virksomhedsspecifik og muliggør prisdifferentiering. Referencelandsproducenten sælger kun varer svarende til klasse A på hjemmemarkedet i Brasilien, og det blev følgelig vurderet, at prisernes sammenlignelighed blev berørt. I overensstemmelse hermed blev eksportprisen opjusteret til niveauet for kinesisk klasse A-varer for at være sammenlignelig med den vare, der sælges af referencelandsproducenten på det brasilianske marked. Omfanget af denne justering blev fastsat individuelt for hver enkelt af de stikprøveudtagne virksomheder, hvor det var relevant, og baseret på den faktiske og kontrollerede prisforskel mellem de forskellige klasser.
(87)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger gav en eksporterende producent sig til kende og hævdede, at dele af dens eksportsalg, som blev solgt via en ikke forretningsmæssigt forbunden forhandler, bestod af en kombination af A- og B-varer og burde derfor også justeres til prisniveauet for A-varer. Producenten hævdede at prisforskellen beløb sig til 25 % og fremlagde kopier af fakturaer og prisnoteringer som underbyggende dokumenta-tion.
(88)
Disse oplysninger blev imidlertid hverken fremlagt under undersøgelsen, ej heller under kontrolbesøget, eller efter fremlæggelsen af Kommissionens foreløbige resultater. Tværtimod har denne producent under hele undersøgelsen angivet kun at eksportere A-varer. Der blev ikke fremlagt en fuldstændig prisliste til trods for opfordringer hertil i spørgeskemaet med henblik på at sætte tal på den påståede prisforskel mellem de forskellige varetyper; der blev kun fremlagt et begrænset antal prisnoteringer. I betragtning heraf og i betragtning af det meget sene tidspunkt i procedurerne, hvor oplysninger blev fremlagt, er troværdigheden i den forbindelse tvivlsom og kan under ingen omstændigheder kontrolleres. I overensstemmelse hermed afvises påstanden.
(89)
For det andet blev det som beskrevet i betragtning 98 i forordningen om midlertidig told undersøgt, om en justering for forskelle i handelsled, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra d), var berettiget. Det blev konstateret, at eksportprisen gør sig gældende på et andet handelsled i forhold til den normale værdi, da den kinesiske eksport primært sker på grossistniveau, mens salget i referencelandet også sker på detailniveau. Undersøgelsen fastslog yderligere, at de forskellige distributionskæder på begge markeder påvirkede prisniveauet og dermed den retfærdige sammenligning af eksportprisen og den normale værdi. For at sikre en retfærdig sammenligning mellem eksportprisen og den normale værdi, blev sidstnævnte derfor fastsat ud fra den enkelte varetype og justeret for det enkelte handelsled ved at anvende de prisforskelle, der blev konstateret mellem de forskellige handelsled i referencelandet. Der mindes om, at der skete en yderligere justering, der hvor det var relevant, for handelsled i forordningen om midlertidig told ud fra de prisforskelle, der blev konstateret for de solgte mængder i hvert handelsled (betragtning 98 i forordningen om midlertidig told). Denne yderligere justering blev anset for berettiget, da undersøgelsen i forbindelse med de midlertidige foranstaltninger havde tydet på, at størstedelen af det kinesiske eksportsalg fandt sted i store mængder, mens størstedelen af hjemmemarkedssalget fandt sted i mindre mængder, hvilket resulterede i prisforskelle i samme handelsled. Imidlertid fremgik det af en yderligere undersøgelse og en mere detaljeret analyse af hjemmemarkedssalget i referencelandet, at i modsætning til de foreløbige konklusioner svarer forholdet mellem små og store mængder, der sælges af referenceproducenten, til forholdet i forbindelse med de kinesiske eksporterende producenter. I overensstemmelse hermed anses denne justering ikke længere for at være passende eller berettiget.
(90)
For det tredje fastslog undersøgelsen som anført i betragtning 100 i forordningen om midlertidig told, at den brasilianske producent kun sælger mærkevarer på det brasilianske marked, mens de kinesiske eksporterende producenter ikke sælger mærkevarer, men i stedet varer under eget mærke (»private label«) eller generisk bordservice og generiske køkkenartikler af keramisk materiale. Mærkevarer opfattes normalt af kunderne som varer kendetegnet ved deres design og en vis prestige og kvalitet, og de kan derfor opnå højere markedspriser, mens generiske varer og/eller private mærker normalt sælges til betydeligt lavere priser, selv om de har samme fysiske og tekniske egenskaber. Mens merværdien ved en mærkevare generelt ikke kan kvantificeres præcist, da den varierer fra mærke til mærke og afhænger af mange forskellige faktorer, som f.eks. kundeopfattelse, varemærkegenkendelse og andre ikke kvantificerbare faktorer, har den brasilianske producent i dette særlige tilfælde bekræftet, at vedkommendes mærkevarer kan sælges til betydeligt højere priser på det brasilianske marked end andre varer uden mærke. Desuden bekræftede en rapport om det brasilianske marked for bordservice og køkkenartikler, at brasilianske kunder er utroligt mærkevareorienterede, og at den brasilianske referencelandsproducent er en velkendt producent, der har været etableret længe. I betragtning heraf blev der fortaget en negativ justering på 40 % af salgsprisen på hjemmemarkedet i forhold til den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra k).
(91)
Med hensyn til ovennævnte justering mindes der om, at to eksporterende producenter har stillet spørgsmål både til det grundlag, på hvilket justeringen skete, og til justeringens omfang (jf. betragtning 67). Det er dog ubestridt, at en mærkevare har en højere salgspris end en identisk vare uden mærke, og at prissammenligneligheden således er påvirket. Desuden har faktiske og kontrollerede prisoplysninger fra en samarbejdsvillig producent i Thailand ud over de oplysninger, som producenten i referencelandet har givet, såvel som oplysningerne fra en EU-producent, der blev modtaget efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner, bekræftet, at omfanget af justeringen er passende. Især markedssituationen i Thailand blev anset for at være sammenlignelig med markedssituationen i Brasilien, da der også i Thailand findes nogle få velkendte mærker, der har eksisteret længe. Disse påstande kan derfor ikke godkendes.
(92)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger opretholdt ingen eksporterende producenter deres indsigelse over for denne justering, hvorimod sammenslutningen af klagerne hævdede, at justeringen for mærkevarer er for høj, især med hensyn til varer, der ikke er af porcelæn. Til støtte for denne påstand henviste klageren til de prislister og oplysninger, som nogle EU-producenter havde fremlagt.
(93)
De oplysninger, der var indsendt, bekræfter Kommissionens resultater med hensyn til, at merværdien ved et mærke på et givet marked er specifikt for virksomheden/mærket, men oplysningerne er ikke af en sådan art, at der kan rejses tvivl om omfanget af justeringen, som blev fastlagt for mærkevarer solgt af referencelandsproducenten på det hjemlige brasilianske marked, da disse oplysninger kun vedrørte EU-markedet. I betragtning af det store antal EU-producenter, EU-markedets forskelligartethed med de regionale forskelle også med hensyn til mærkevareorientering og den høje andel af kinesisk import, er situationen på EU-markedet helt anderledes end på det brasilianske marked. Derfor og på baggrund af overvejelserne i betragtning 90-91 kan denne påstand ikke godkendes.
(94)
Som omhandlet i betragtning 101 i forordningen om midlertidig told blev der foretaget yderligere justeringer, hvor det var hensigtsmæssigt, for transport-, forsikrings- og håndteringsomkostninger og dermed forbundne omkostninger, emballerings- og kreditomkostninger, bankgebyrer og provisioner i alle tilfælde, hvor disse blev anset for at påvirke prissammenligneligheden.
3.5. Dumpingmargener
(95)
I mangel af bemærkninger bekræftes den metode, der var blevet anvendt til beregning af dumpingmargenerne som beskrevet i betragtning 102-105 i forordningen om midlertidig told.
(96)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner blev Kommissionen underrettet om, at nogle handelsvirksomheder, som ikke fremstiller den pågældende vare, fejlagtigt var blevet nævnt i bilag I til forordningen om midlertidig told og dermed var underlagt den dumpingtold, der var blevet fastsat for de samarbejdsvillige eksporterende producenter. Kommissionen underrettede disse virksomheder om, at det var hensigten at fjerne dem fra bilag I og gav dem mulighed for at fremkomme med bemærkninger. Efter at have undersøgt de modtagne bemærkninger er en række handelsvirksomheder blevet fjernet fra bilag I. Der, hvor det er relevant, er de blevet erstattet med den forretningsmæssigt forbundne samarbejdsvillige eksporterende producent.
(97)
Under hensyntagen til justeringerne af den normale værdi og af eksportprisen som anført i betragtning 67-94 og da der ikke er fremsat yderligere bemærkninger, er de endelige dumpingmargener, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, som følger:
Virksomhed
Told (i %)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd Shandong Silver Phoenix Co., Ltd Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd: Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
22,9
Samarbejdsvillige eksporterende producenter uden for stikprøven
17,9
Alle andre virksomheder
36,1
4. SKADE
4.1. Den betragtede periode
(98)
Efter fremlæggelsen af de endelige oplysninger gentog en række interesserede parter, at den betragtede periode burde være begyndt i 2009 i stedet for 2008, da den økonomiske krise begyndte i 2008, og tendensen mellem 2009 og 2011 var tydelig. Med hensyn til denne påstand skal det bemærkes, at 2009 ikke er et mere hensigtsmæssigt begyndelsesår i den betragtede periode, da virkningerne af den økonomiske krise fuldt ud blev følt i det år, hvilket medførte et kraftigt fald i forbruget sammenlignet med 2008. Påstanden afvises derfor definitivt.
4.2. EU-produktion og EU-erhvervsgren
(99)
I et fælles indlæg satte en række importører spørgsmål ved beregningsmetoden for det givne EU-produktionstal i betragtning 108 i forordningen om midlertidig told. En række interesserede parter gentog disse bemærkninger efter den endelige fremlæggelse af oplysninger. De var især af den opfattelse, at repræsentativitetskravet ikke var opfyldt af klagerne, da de tilgængelige statistikker fra PRODCOM tydede på et meget højere EU-produktions-niveau af samme vare end de 240 200 ton, som er anført i omhandlede betragtning, hvilket ville betyde, at klagerne tegnede sig for under 25 % af EU-produktionen af samme vare. Disse parter havde beregnet en EU-produktion på 313 187 ton i UP, og de kom frem til dette tal ved at anvende alle PRODCOM-data for bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale (af porcelæn) og ved at foretage en justering i nedadgående retning på 20 % for bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale (som ikke er porcelæn) i lighed med den metode, der var blevet anvendt af klageren og i undersøgelsen om fastsættelse af importmængder.
(100)
I den forbindelse bør det for det første bemærkes, at Kommissionens tjenestegrene som led i den lovpligtige analyse af en antidumpingklage og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 5, stk. 4, udførte en grundig undersøgelse af repræsentativiteten, inden undersøgelsen blev indledt. Kommissionen analyserede oplysningerne i klagen og kontaktede alle kendte EU-producenter og anmodede dem om også at oplyse data om produktion såvel som deres holdning til klagen og om at bistå Kommissionen med at udpege eventuelle andre potentielle producenter. Producentsammenslutningerne fremlagde også oplysninger om produktion.
(101)
Med hensyn til denne påstand bemærkes det endvidere, at datakilden og den metode for EU's produktionstal, der var blevet anvendt for hvert af årene i den betragtede periode, også var forklaret i betragtning 107 i forordningen om midlertidig told, dvs., den var i tråd med det, der havde fundet sted på tidspunktet for klagens indsendelse og baseret på data fra europæiske og nationale sammenslutninger, som var blevet krydstjekket i forhold til data fra individuelle producenter og også andre statistiske kilder (navnlig PRODCOM).
(102)
Som forklaret af klagerne i løbet af undersøgelsen var data, som den europæiske sammenslutning havde leveret for porcelænsvarer, blevet baseret på PRODCOM-data for bordservice og køkkenartikler af porcelæn, da PRODCOM-koden for denne vare svarede til de porcelænsvarer, der var omfattet af denne undersøgelse. For så vidt angår varer, der ikke er af porcelæn, kunne PRODCOM ikke anvendes, da det omfattede mange flere fremstillede varer end varer, der ikke er af porcelæn, og som er omfattet af denne undersøgelse. Derfor havde de nationale sammenslutninger indsamlet relevante oplysninger for disse varer ud fra deres grundige viden om deres respektive markeder, og disse oplysninger var blevet krydstjekket af den europæiske sammenslutning, inden de samlede tal var blevet videregivet til Kommissionen. Disse tal var blevet ajourført under undersøgelsen. Desuden var der i den ikke fortrolige dokumentation en liste over alle kendte producenter, og Kommissionens opmærksomhed var kun blevet henledt på yderligere tre producenter i Rumænien. Forskellen mellem PRODCOM-statistikkerne og tallet 240 200 skyldes, at varedækningen i denne undersøgelse ikke fuldt ud svarer til PRODCOM's statistiske datakoder for varer, der ikke er af porcelæn, dvs. den er meget mere snæver. For så vidt angår Eurostat's importstatistikker, kunne der faktisk tages højde for denne forskel ved at foretage en justering i nedadgående retning på 20 %, men det var ikke hensigtsmæssigt for tallene for EU-produktionen, som var indført i PRODCOM-databasen. Især PRODCOM-tallene fra de to medlemsstater syntes at være voldsomt overdrevne, hvis man anvendte samme metode.
(103)
Derfor er den metode, som blev anvendt af de berørte parter og omhandlet i betragtning 99 mangelfuld. Desuden var der ikke fremlagt dokumentation for, at den produktion, der var indberettet af medlemsstaterne, herunder de to medlemsstater, der er omhandlet ovenfor, og som er inkluderet i den ikke fortrolige dokumentation, var undervurderet. Det bør også bemærkes, at for nogle medlemsstater var de data, som den europæiske sammenslutning havde fremlagt og anvendt i denne undersøgelse, var betydeligt højere, end hvis de justerede PRODCOM-data var blevet anvendt. I lyset af ovenstående er der ingen grund til at tvivle på produktionstallene i denne undersøgelse og resultatet af undersøgelsen af repræsentativiteten.
(104)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 107-108 i forordningen om midlertidig told, hermed.
4.3. EU-forbruget
(105)
I et fælles indlæg gjorde en række importører indsigelse over for tallene om EU-forbruget, som omhandlet i betragtning 110 i forordningen om midlertidig told. Denne påstand var baseret på den fejlagtige anvendelse af de statistiske data fra PRODCOM for EU-produk-tion og -salg, som forklaret i punkt 4.2, og afvises således.
(106)
Ved sammenligning med importstatistikkerne fra Eurostat blev det imidlertid konstateret, at de var blevet ajourført efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger, hvilket havde medført nogle mindre ændringer. Af hensyn til fuldstændigheden og på grundlag af disse opdaterede importoplysninger fra Eurostat og indsendte indlæg om EU-erhvervsgrenens salgsmængder på EU-markedet, udviklede EU-forbruget sig derfor, som følger:
Tabel 1
Mængde (tons)
2008
2009
2010
UP
EU-forbruget
826 897
687 587
750 828
727 411
Indeks (2008 = 100)
100
83
91
88
(107)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 109, 111 og 112 i forordningen om midlertidig told hermed.
4.4. Import fra det pågældende land
4.4.1. Mængde, pris og markedsandel for dumpingimporten fra det pågældende land
(108)
I et fælles indlæg gjorde en række importører indsigelse over for tallene i betragtning 113 i forordningen om midlertidig told. Denne påstand var baseret på den fejlagtige anvendelse af de statistiske data fra PRODCOM og afvises således.
(109)
Ud fra de opdaterede importstatistikker fra Eurostat (jf. betragtning 106) udviklede mængde, markedsandel og gennemsnitspriser for importen af den pågældende vare sig, som følger:
Tabel 2
Import fra Kina
2008
2009
2010
UP
Importmængde (ton)
535 593
449 325
516 624
486 170
Indeks (2008 = 100)
100
84
96
91
Markedsandel (i %)
64,8
65,3
68,8
66,8
Gennemsnitlig importpris (EUR/ton)
1 274
1 307
1 473
1 498
Indeks (2008 = 100)
100
103
116
118
(110)
De opdaterede mængder, værdier og tendenser er næsten identiske med de tal, der blev analyseret i forordningen om midlertidig told. Markedsandelen for den kinesiske import steg fra 64,8 % i 2008 til 66,8 % i UP. Importprisen steg med næsten 18 % i den betragtede periode fra 1 274 EUR/ton til 1 498 EUR/ton.
(111)
En part hævdede, at der var en fuldstændig mangel på overensstemmelse mellem priser og mængder for den kinesiske import. I den forbindelse skal det i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 3, tages i betragtning, om der har været tale om en betydelig stigning i dumpingimporten enten absolut eller i forhold til produktion eller forbrug i Unionen. Hvad angår dumpingimportens virkning på priserne, tages det i betragtning, om dumpingimporten udbydes til en væsentlig lavere pris end prisen på samme vare fremstillet af EU-erhvervsgrenen, eller om virkningen af en sådan import er at trykke priserne på anden måde i betydeligt omfang eller forhindre prisstigninger, som ellers ville være indtruffet, i væsentlig grad. Ingen af disse faktorer er i sig selv nødvendigvis udslagsgivende for afgørelsen.
(112)
På baggrund af ovenstående bør følgende bemærkes. For det første var der på det tidspunkt, hvor EU-forbruget kom sig (2009-2010), en mærkbar prisstigning i den kinesiske import - hvilket tydede på, at der er en sammenhæng. Men frem for alt burde udviklingen af de kinesiske priser i den betragtede periode evalueres i lyset af den meget betydelige prisforskel, der allerede fandtes i 2008, og som er illustreret af de gennemsnitlige kinesiske importpriser (tabel 2) og de gennemsnitlige EU-salgspriser (tabel 9), som anført i forordningen om midlertidig told. Disse store prisforskelle bekræftes af det voldsomme underbud i UP. Prisstigningen forhindrede følgelig ikke den kinesiske import i at øge sin markedsandel i den betragtede periode. Faktisk fortsatte denne import med at udøve et kraftigt pres på EU-erhvervsgrenens priser, som faldt med 12 % i den betragtede periode. Denne bemærkning kan derfor ikke godkendes.
(113)
Med hensyn til udviklingen i importprisen (stigning) og importmængden (fald) fra 2008 til 2011 og igen i 2012, som blev anført af en stikprøveudvalgt gruppe af kinesiske eksporterende producenter, kan den observerede tendens med stigende gennemsnitlige importpriser ikke underminere konklusionen om skadevoldende dumping i UP. For så vidt angår udviklingen i de kinesiske importmængder, og som allerede fremhævet i betragtning 114 i forordningen om midlertidig told og igen i betragtning 109 ovenfor, viser indikatoren for markedsandel en stigning i markedsandelen af den kinesiske import med 2 procentpoint. Desuden var der et betydeligt prisunderbud fra den kinesiske imports side som forklaret nærmere i betragtning 116 og 117 i forordningen om midlertidig told og i betragtning 111 ovenfor.
4.4.2. Prisunderbud
(114)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner anmodede en række interesserede parter om yderligere oplysninger om beregningerne af prisunderbud end de oplysninger, der allerede var anført i betragtning 116 i forordningen om midlertidig told. For så vidt som det var muligt på grund af den følsomme natur af disse oplysninger og det forhold, at EU-producenterne var blevet lovet anonymitet, blev der leveret yderligere oplysninger.
(115)
I lighed med den afgørelse, der blev truffet efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger, om at udelukke nogle »atypiske« varer fra eksportlisterne i forbindelse med dumpingberegningen (jf. betragtning 69), blev disse varer også udelukket fra eksportlisterne i forbindelse med beregningerne af skade. Denne ændring havde kun ringe indflydelse på underbudsmargenerne, som derfor stort set forblev som anført i betragtning 117 i forordningen om midlertidig told.
(116)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 113-117 i forordningen om midlertidig told hermed.
4.5. EU-erhvervsgrenens situation
4.5.1. Generelt
(117)
En række parter fremførte, at det forhold, at adskillige skadesfaktorer forbedrede sig mellem 2009 eller 2010, og UP viser, at EU-erhvervsgrenen udviklede sig positivt. Imidlertid bør det bemærkes, at denne analyse er ufuldstændig, og at den ikke tager højde for udviklingen af disse faktorer i hele den betragtede periode. Forklaringerne i betragtning 23 i forordningen om midlertidig told skal også tages i betragtning i denne forbindelse.
(118)
På anmodning fra en interesseret part bekræftes det, at de makroøkonomiske indikatorer blev evalueret for EU-erhvervsgrenen som helhed, hvorimod de mikroøkonomiske indikatorer blev analyseret på basis af de stikprøveudvalgte EU-producenter, hvilket omfattede virksomheder, der ikke havde klaget.
(119)
CCCLA gjorde gældende, at mikro- og makroøkonomiske indikatorer i forordningen om midlertidig told ikke var repræsentative, da den samlede produktion i Unionen var meget højere end de tal, der var blevet anvendt i denne undersøgelse. På baggrund af analysen og konklusionerne i punkt 4.2 afvises dette argument imidlertid.
(120)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 118-121 i forordningen om midlertidig told hermed.
4.5.2. Makroøkonomiske indikatorer
4.5.2.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(121)
Som omhandlet i afsnit 4.1 gjorde en række importører indsigelse over for produktionstallene i betragtning 122 i forordningen om midlertidig told. Disse tal er imidlertid blevet krydstjekket og bekræftes hermed.
(122)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 122-124 i forordningen om midlertidig told hermed.
4.5.2.2. Salgsmængder og markedsandel
(123)
Opdateringen i tabel 2 har ingen indvirkning på tabel 4 og 5 i forordningen om midlertidig told.
(124)
Da der ikke er fremsat relevante bemærkninger om salgsmængde og markedsandel, bekræftes betragtning 125 og 126 i forordningen om midlertidig told.
4.5.2.3. Beskæftigelse og produktivitet
(125)
I et fælles indlæg gjorde en række importører indsigelse over for tallene for beskæftigelse og produktivitet i betragtning 127-128 i forordningen om midlertidig told og hævdede, at de ikke var i tråd med det billede, som var blevet tegnet af visse Eurostat-statistikker (8).
(126)
Imidlertid var tallene for begge indikatorer blevet krydstjekket og anset for nøjagtige. De tal, der blev fremført af parterne, var for generelle og vedrørte ikke produktionen af samme vare. Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger om beskæftigelse og produktivitet, bekræftes betragtning 127-128 i forordningen om midlertidig told hermed.
4.5.2.4. Dumpingmargenens størrelse
(127)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger om dumpingmargens størrelse, bekræftes betragtning 129 i forordningen om midlertidig told hermed.
4.5.3. Mikroøkonomiske indikatorer
4.5.3.1. Lagerbeholdninger
(128)
I et fælles indlæg gjorde en række importører indsigelse over for tallene for lagerbeholdninger i betragtning 130 i forordningen om midlertidig told og deres relevans sammenlignet med de offentligt tilgængelige data for visse EU-producenter. De var også uenige i udtalelsen om, at EU-erhvervsgrenen hovedsageligt arbejder efter ordre.
(129)
Med hensyn til arbejde efter ordre bekræftede undersøgelsen, at dette faktisk var tilfældet for de stikprøveudvalgte EU-producenter, og at dette er normal praksis i denne sektor. Des-uden vedrørte tallene for lagerbeholdninger i forordningen om midlertidig told de kontrollerede tal for lagerbeholdninger fra de stikprøveudvalgte EU-producenter, som anses for at være det mest pålidelige tal.
(130)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger blev ovennævnte bemærkninger gentaget, men der fremkom ingen nye argumenter. Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger om lagerbeholdninger, bekræftes betragtning 130 i forordningen om midlertidig told hermed.
4.5.3.2. Salgspriser
(131)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger om tallene for salgspriserne, som anført i forordningen om midlertidig told, bekræftes betragtning 131 i forordningen om midlertidig told hermed.
4.5.3.3. Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast, evne til at rejse kapital og lønninger
(132)
Efter fremlæggelsen af oplysninger blev der opdaget en regnefejl i beregningen af nettofortjenesten for EU-erhvervsgrenen og investeringsafkastet. Denne fejl blev rettet, og de reviderede tal er, som følger:
Tabel 3
2008
2009
2010
UP
Nettofortjeneste ved EU-salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af nettosalg)
3,8
2,8
-0,5
3,2
Indeks (2008 = 100)
100
74
-13
84
Investeringsafkast (nettofortjenesten i % af den bogførte nettoværdi af investeringerne)
16,4
6,3
-6,8
20,5
Indeks (2008 = 100)
100
38
-41
125
(133)
Ovennævnte rettelse har ikke nogen væsentlig indflydelse på de foreløbige konklusioner vedrørende disse to indikatorer. I den betragtede periode var det vejede gennemsnitlige fortjenstniveau for de stikprøveudvalgte producenter en anelse lavere, end da det blev foreløbigt fastslået, idet det faldt fra 3,8 % til 3,2 % i stedet for fra 4,2 % til 3,5 %. Investeringsafkastet fulgte stort set den tendens, der var set for fortjenesten, men i den betragtede periode udviklede det sig generelt positivt i stedet for negativt, hvilket også var blevet påpeget af flere interesserede parter efter den endelige fremlæggelse af oplysninger.
(134)
En interesseret part satte spørgsmålstegn ved EU-erhvervsgrenens skrøbelige situation ved begyndelsen af den betragtede periode, som anført i betragtning 134 i forordningen om midlertidig told. Denne part hævdede, at kun skade forårsaget af dumping kan tages i betragtning, og at der ikke var blevet konstateret dumping for andre perioder end 2011. Henvisningen til EU-erhvervsgrenens tilstand i denne betragtning skete imidlertid kun for at analysere, om den opnåede fortjeneste i begyndelsen af den betragtede periode kunne medregnes som udtryk for den fortjeneste, som erhvervsgrenen normalt ville opnå - hvilket ikke var tilfældet.
(135)
Flere parter satte spørgsmålstegn ved benchmark for det fortjenstniveau, der er omhandlet i betragtning 135 i forordningen om midlertidig told, og/eller foreslog andre (lavere) benchmark.
(136)
En gruppe kinesiske eksporterende producenter anførte, at niveauet for fortjenesten i UP var en god rentabilitetssats. Denne påstand blev imidlertid ikke underbygget. En anden part anførte også, at de fortjenstniveauer, som var angivet i forordningen om midlertidig told, kunne anses for at være normale niveauer, og denne part baserede sig på offentligt tilgængelige data om fortjeneste fra en tysk producent mellem 1999 og 2007. Endnu en anden interesseret part anførte, at fortjenstniveauet i UP, som er anført i forordningen om midlertidig told, kunne anses for »normalt« ud fra konklusionerne i en undersøgelse udført af Kommissionen (9), som medtog data om fortjeneste fra en tysk producent mellem 2004 og 2007. Der blev modtaget lignende påstande efter den endelige fremlæggelse af oplysninger.
(137)
I den forbindelse mindes der om, at forordningen om midlertidig told konkluderede, at fortjenesten i begyndelsen af den betragtede periode ikke kan anses for at være en normal fortjeneste, da EU-erhvervsgrenen allerede dengang befandt sig i en skrøbelig situation som forklaret i betragtning 134 i forordningen om midlertidig told. Desuden blev det konstateret, at de offentligt tilgængelige data om fortjeneste for en tysk producent mellem 1999 og 2007, som der henvises til ovenfor, ikke bare vedrørte fremstillingsaktiviteter i forbindelse med bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, men også andre vigtige segmenter. For så vidt angår Kommissionens undersøgelse, som er omhandlet i betragtning 136, blev den ikke anset for at være et relevant grundlag for fastsættelsen af rentabiliteten i lyset af anvendelsesområde, formål og tid i forbindelse med denne undersøgelse. I forbindelse med den pågældende vare henviste den f.eks. kun til en virksomheds fortjeneste. Endelig er alle tre indlæg i betragtning 136, som modsiges af indlægget i betragtning 141, ikke tilstrækkeligt dokumenterede. Det bekræftes derfor, at fortjenesten på 3,2 %, som blev konstateret i UP, ikke kunne anses for at være acceptabel for denne vare.
(138)
En interesseret part hævdede, at fortjenesten i forbindelse med boligindretning og -design, møbler og/eller fødevarer i den svenske detailsektor burde anvendes som benchmark. Men i betragtning af bl.a. forskellen i investeringsniveau for fremstillingssektoren og for den berørte detailhandelssektor måtte denne påstand dog afvises.
(139)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger gjorde en part gældende, at det ikke var hensigtsmæssigt at anse fortjenesten på 6 %, der var blevet anset for rimelig i undersøgelsen om fodtøj, for også at være et normalt fortjenstniveau i denne sag, sådan som det var blevet fastsat i 2006, da de økonomiske omstændigheder var meget mere gunstige end i 2013. Dette argument kan ikke godkendes. For det første henviser parten til økonomiske omstændigheder generelt set og ikke til den særlige situation, som gjorde sig gældende for markedet for bordservice. Forbruget faldt ganske rigtigt betydeligt i 2009, men det har genrejst sig siden i betydeligt omfang. Hvad der er endnu mere vigtigt er, at udviklingen i forbruget ikke bør ses isoleret. I betragtning af den store mængde dumpingimport (markedsandel på 66,8 %), dumpingniveauet (dumpingmargener fra 13,1 % til 36,1 %) og omfanget af underbud (fra 26,5 % til 47,6 %) ville den konkurrencemæssige situation på EU-markedet have været meget anderledes, hvis der ikke havde været import til dumpingpriser. Dette argument bør derfor afvises.
(140)
Andre parter foreslog den benchmark, der var blevet anvendt i en anden antidumpingundersøgelse, nemlig undersøgelsen om keramiske fliser (10). Der blev modtaget lignende bemærkninger efter den endelige fremlæggelse af oplysninger. Hertil skal dog bemærkes, at keramiske fliser i modsætning til læderfodtøj og bordservice ikke kan anses for at være en forbrugervare på samme måde. Den hyppighed, hvormed husholdningerne køber eller erstatter bordservice af keramisk materiale, og den måde, hvorpå det markedsføres og i sidste ende sælges til forbrugerne, er f.eks. tættere på den for læderfodtøj end for keramiske fliser. Påstanden om, at man burde anvende den målfortjeneste, der også blev anvendt i undersøgelsen om keramiske fliser, afvises derfor.
(141)
Klagerne anførte, at benchmark for fortjenesten snarere burde være over 10 %, da fremstillingen af bordservice og køkkenartikler er en kapitalintensiv aktivitet, som desuden kræver en høj grad af nye investeringer og fornyelse. Selv om det er bekræftet, at den pågældende erhvervsgren faktisk er kapitalintensiv, og at den har et konstant behov for investeringer, kunne de oplysninger, der var blevet indsendt som dokumentation for denne påstand, ikke ændre ved det midlertidigt anvendte benchmark. Undersøgelsen kunne ikke konkludere, at dette benchmark var det mest hensigtsmæssige for alle EU-producenter.
(142)
En gruppe importører gjorde indsigelse mod tallene for rentabilitet i forordningen om midlertidig told og beregnede rentabiliteten ud fra tallene for produktionsomkostningerne, EU-salgspris og -mængde og tallene for eksportsalg i forordningen om midlertidig told samt rentabilitet, og nåede til den konklusion, at EU-erhvervsgrenen faktisk opnåede en fortjeneste på 6 % i UP. Imidlertid var denne beregning fejlagtig, da den kombinerede data fra forskellige kilder (de stikprøveudvalgte EU-producenter, EU-erhvervsgrenen som helhed og Eurostat).
(143)
Da der ikke er fremsat andre relevante bemærkninger hertil, bekræftes betragtning 132-137 i forordningen om midlertidig told hermed.
4.5.3.4. Produktionsomkostninger
(144)
I et fælles indlæg anslog en række importører, at tallene for produktionsomkostningerne i betragtning 138 i forordningen om midlertidig told ikke fulgte udviklingen i arbejdskraft- og energiomkostningerne som vist i Eurostat. Parterne fremhævede, at arbejdskraftsomkostningerne steg i medlemsstaterne. På samme måde var udviklingen i energiomkostningerne i Unionen ikke tilstrækkelig til at understøtte en nedgang i produktionsomkostningerne.
(145)
I den forbindelse skal det bemærkes, at de arbejdskraft- og energiomkostninger, som parterne havde oplyst, var for generelle. Det forhold, at EU-erhvervsgrenen kunne sænke produktionsomkostningerne i en periode, hvor den generelle tendens var det modsatte, viser EU-erhvervsgrenens ekstraordinære indsats med hensyn til at sænke omkostningerne og forblive konkurrencedygtige.
(146)
Tallene for produktionsomkostningerne i forordningen om midlertidig told udgør de kontrollerede produktionsomkostninger for de stikprøveudvalgte EU-producenter. I mangel af andre bemærkninger bekræftes betragtning (138) i forordningen om midlertidig told hermed.
4.5.3.5. Konklusion om skade
(147)
En lang række parter gjorde indsigelse mod konklusionen om skade, som blev fremsat i forordningen om midlertidig told, med den begrundelse at en række skadesindikatorer forbedrede sig i den sidste del af den betragtede periode. Imidlertid kan det forhold dog ikke undergrave den kendsgerning, at de fleste skadesindikatorer forværredes i den betragtede periode. Denne forværring af skadesindikatorerne kan ses for de fleste makroøkonomiske indikatorer, som f.eks. produktionsmængde, kapacitet, salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder, beskæftigelse såvel som de skadesindikatorer, der er knyttet til EU-erhvervsgrenens økonomiske resultater, f.eks. rentabilitet og investeringer.
(148)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 139-143 i forordningen om midlertidig told.
5. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
5.1. Indledning
(149)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger til betragtning 144 i forordningen om midlertidig told, bekræftes denne betragtning hermed.
5.2. Dumpingimportens virkninger
(150)
En række parter gjorde indsigelse mod konklusionen i betragtning 148 i forordningen om midlertidig told. Imidlertid ændrer dette ikke ved kendsgerningerne og konklusionerne i betragtningerne 145-148 i forordningen om midlertidig told, selv om nogle af de procentsatser, der blev fremhævet i betragtningerne 145 og 147 i forordningen om midlertidig told, er ændret lidt som forklaret ovenfor.
(151)
Faktisk er det klart, i betragtning af udviklingen af den kinesiske dumpingimports markedsandel, at der ikke en nogen modsigelse mellem betragtning 147 i forordningen om midlertidig told, især med hensyn til erklæringen om, at faldet i EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet og dens rentabilitet kan tilskrives det pristryk, som dumpingimporten fra Kina forvoldte på EU-markedet og bevægelserne i EU-erhvervsgrenens markedsandel, som hævdet af én part.
(152)
Endvidere underminerer det forhold, at priserne på importen fra Kina steg i den betragtede periode som påpeget af flere parter, ikke konklusionen med hensyn til underbud og skadevoldende dumping i UP.
(153)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger til dumpingimportens virkninger, bekræftes betragtning 145-148 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.3. Andre faktorers indvirkning
5.3.1. Import fra andre tredjelande end det pågældende land
(154)
Som omtalt i betragtning 106 var Eurostat-dataene om importen blevet opdateret efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger. Under krydstjekningen af disse nye data i forhold til tidligere data i forordningen om midlertidig told blev der opdaget en regnefejl i beregningen af importtallene fra Thailand og Tyrkiet. Den fejl er blevet rettet, og følgelig er de endelige tal for importen af samme vare fra tredjelande baseret på Eurostat-data, som følger:
Tabel 4
2008
2009
2010
UP
Importmængder fra alle andre tredjelande (ton)
100 972
81 464
81 595
89 146
Indeks (2008 = 100)
100
81
81
88
Markedsandel (i %)
12,2
11,8
10,9
12,3
Gennemsnitlig importpris (EUR/ton)
2 378
2 354
2 590
2 519
Indeks (2008 = 100)
100
99
109
106
Importmængde fra Tyrkiet (ton)
26 978
25 303
25 485
29 336
Indeks (2008 = 100)
100
94
94
109
Markedsandel (i %)
3,3
3,7
3,4
4
Gennemsnitlig importpris (EUR/ton)
2 776
2 649
2 802
2 855
Indeks (2008 = 100)
100
95
101
103
Importmængde fra Thailand (ton)
25 916
20 660
20 600
25 213
Indeks (2008 = 100)
100
80
79
97
Markedsandel (i %)
3,1
3
2,7
3,5
Gennemsnitlig importpris (EUR/ton)
1 246
1 183
1 403
1 356
Indeks (2008 = 100)
100
95
113
109
(155)
Importen fra andre tredjelande faldt med 12 % i den betragtede periode, mens markedsandelen for denne import forblev ret stabil.
(156)
Det skal bemærkes, at de gennemsnitlige importpriser fra andre tredjelande steg med 6 % i den betragtede periode og konsekvent forblev højere end gennemsnitssalgsprisen for eksportsalget fra Kina (68 % højere i UP).
(157)
Inden offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told bemærkede CCCLA, at importen fra Tyrkiet ville være steget med 8 % mellem 2010 og 2011, idet prisen på import fra Tyrkiet angiveligt kun er ca. 20 % højere end prisen på import fra Kina. En række parter gjorde indsigelse mod konklusionen i forordningen om midlertidig told med hensyn til tyrkisk import.
(158)
Under hensyntagen til, at der var en væsentlig og klar fejl i rapporteringen af tyrkisk import i forordningen om midlertidig told og de opdaterede data som vist ovenfor, er der ikke noget, der tyder på, at den tyrkiske import i kraft af deres priser og markedsandel kan bryde årsagssammenhængen mellem kinesisk eksport af den pågældende vare og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. Det bør også bemærkes, at den manglende medtagelse i klagen af import med oprindelse i Tyrkiet ikke kan beskrives som diskriminerende, da der på tidspunktet for sagens indledning ikke fandtes tilstrækkelige beviser for dumping, skade og årsagssammenhæng for så vidt angår importen fra Tyrkiet.
(159)
Markedsandelen for importen fra Thailand var aldrig på mere end 3,5 % i undersøgelsesperioden.
(160)
Det konkluderes således på grundlag af ovenstående, at importen fra andre tredjelande ikke havde nogen væsentlig indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation, således at den kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
5.3.2. Markedssegmenter
(161)
Da der ikke blev fremsat nye bemærkninger om markedssegmenter, bekræftes betragtning 156-158 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.3.3. Forbrug og efterspørgsel
(162)
En part antydede, at skaden kunne tilskrives en langsigtet nedgang i efterspørgslen efter EU-producerede varer. Undersøgelsen bekræftede dog ikke en sådan udvikling, som allerede forklaret i betragtning 112 i forordningen om midlertidig told.
(163)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger om forbrug og efterspørgsel, bekræftes betragtning 159-166 i forordningen om midlertidig told.
5.3.4. EU-erhvervsgrenens eksport
(164)
En part påpegede, at de gennemsnitlige EU-eksportpriser var lavere end de gennemsnitlige salgspriser på EU-markedet i den betragtede periode. Det kunne have påvirket EU-erhvervsgrenens evne til at foretage nye investeringer eller ansætte nyt personale. Et lignende argument blev gentaget efter den endelige fremlæggelse af oplysninger. Men som allerede anført i betragtning 169 i forordningen om midlertidig told kan de fleste skadesindikatorer ikke påvirkes af resultaterne af eksportsalget. Man kan også indvende, at dette salg var en slags delvis kompensation for den skade, som EU-markedet havde lidt. Derudover kan en anden varesammensætning af salget på EU-markedet sammenlignet med eksportsalget også føre til betydelige forskelle i de generelle gennemsnitlige værdier af salget, da de gennemsnitlige priser er blevet beregnet ved at dividere den samlede værdi af salget af samme vare med den samlede mængde af et sådant salg. Endelig udgjorde dette eksportsalg mindre end 37 % af EU-erhvervsgrenens overordnede salgsmængde, dvs. det dominerende marked for EU-erhvervsgrenen var stadig i det store og hele EU's hjemmemarked. Argumentet med hensyn til, at dette eksportsalg skadede EU-erhvervsgrenen i en sådan grad, at det brød årsagssammenhængen mellem importen fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen havde lidt, afvises derfor.
(165)
Da der ikke er fremsat nye bemærkninger i forbindelse med EU-erhvervsgrenens eksport, bekræftes betragtning 167-170 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.3.5. Afskaffelse af importkontingenter
(166)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige foranstaltninger foreslog en anden part, at afskaffelsen af importkontingenter ville have haft en virkning på EU-producenterne i den betragtede periode. Der fremkom dog ingen nye kendsgerninger, som ville kunne ændre ved konklusionen i betragtning 173 i forordningen om midlertidig told.
(167)
I mangel af nye underbyggende bemærkninger til afskaffelsen af importkontingenter bekræftes betragtning 171-173 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.3.6. Konkurrencebegrænsende praksis på EU-markedet
(168)
Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger insisterende en række parter på, at der ikke var blevet taget behørigt højde for den kartelundersøgelse, der var blevet iværksat af de tyske myndigheder, som omhandlet i betragtning 175 i forordningen om midlertidig told, eller den kartelbøde, der er omhandlet i samme betragtning. Med hensyn til disse påstande kan der siges følgende i forlængelse af hvad, der allerede er anført i betragtning 174 og 175 i forordningen om midlertidig told.
(169)
Den tyske kartelundersøgelse, hvor den påståede prisfastsættelse fra juli 2005 til februar 2005 undersøges, er endnu ikke afsluttet. Da EU-producenterne var blevet lovet fortrolighed og i betragtning af det forhold, at de endelige resultater af den igangværende tyske undersøgelse ikke endnu er blevet offentliggjort, er det ikke muligt at fremsætte bemærkninger til den udførte analyse. Det kan dog imidlertid bekræftes, at ingen af de stikprøveudtagne EU-producenter er underlagt denne igangværende undersøgelse. Undersøgelsen konkluderede også, at de mikroøkonomiske indikatorer ikke er blevet påvirket af undersøgelsespraksis og de makroøkonomiske indikatorer kun i meget begrænset omfang, hvis overhovedet.
(170)
Med hensyn til konklusionerne af kartelundersøgelsen af badeværelsesudstyr mindes der om, at dette prisfastsættelseskartel blev anset for aktivt fra 1992 til 2004, og at kun en af de producenter, der blev idømt en bøde, også er aktiv inden for sektoren for bordservice og køkkenartikler. Data fra denne producent i forbindelse med undersøgelsen af repræsentativiteten og skaden er ikke påvirket af kartelpraksis, da kun data om afsnittet bordservice og køkkenartikler hos denne producent er blevet anvendt og ikke de konsoliderede data. Derfor har bøden i forbindelse med dette kartel ikke påvirket data fra denne producent. Der mindes desuden om, at prisfastsættelsesperioden lå et godt stykke tid før den betragtede periode. Eftersom EU-producenternes identitet er fortrolig, kan det ikke afsløres, om denne virksomhed indgår i stikprøven. Hvis en stikprøveudvalgt EU-producent i sine regnskaber imidlertid havde opført en post (f.eks. en bøde for kartelvirksomhed), hvorved oplysningerne om skade i forbindelse med denne undersøgelse ville blive fordrejet, ville den undersøgende myndighed have isoleret denne post for at undgå en fordrejning af de relevante skadesfaktorer.
(171)
Følgelig afvises påstandene om indvirkningen af ovennævnte kartelundersøgelse på analysen af skade og årsagssammenhæng hermed.
(172)
En interesseret part anførte, at der fandtes illegale prisaftaler og markedstildelinger mellem EU-producenterne, men den pågældende forelagde ingen dokumentation for denne påstand, og den blev derfor afvist.
(173)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger om konkurrencebegrænsende aktiviteter på EU-markedet, bekræftes betragtning 174-176 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.3.7. Produktionsmetoder
(174)
Da der ikke blev fremsat nye bemærkninger om produktionsmetoder, bekræftes betragtning 177-178 i forordningen om midlertidig told hermed.
(175)
En importør gentog lignende påstande efter den endelige fremlæggelse af oplysninger med henvisning til forskellen i EU-producenternes produktionsmetoder i forhold til de mere håndværksprægede metoder i de kinesiske fabrikker. Der fremkom dog ingen nye væsentlige argumenter, som ville kunne ændre ved konklusionen i betragtning 178 i forordningen om midlertidig told, og påstanden afvises derfor definitivt.
5.3.8. Markederne for brugte varer
(176)
Da der ikke blev fremsat nye bemærkninger om markederne for brugte varer, bekræftes betragtning 179-180 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.3.9. Den økonomiske krise
(177)
En part anførte, at betragtning 183 i forordningen om midlertidig told indeholder en forkert analyse af situationen under det økonomiske opsving mellem 2010 og 2011, og at indvirkningen af den økonomiske krise blev undervurderet. Disse bemærkninger blev gentaget efter den endelige fremlæggelse af oplysninger. Disse påstande var imidlertid udokumenterede. Det skal også understreges, at den nævnte betragtning anførte, at dumpingimport fra Kina forøgede virkningen af den økonomiske afmatning. For så vidt angår virkningen af den økonomiske krise, er betragtning 184 i forordningen om midlertidig told tydelig med hensyn til, at den økonomiske krise kan have bidraget til EU-erhvervsgrenens svage resultater, selv om den ikke kan bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skadevoldende situation, som forvoldtes for denne erhvervsgren i UP.
(178)
Da der ikke blev fremsat nye bemærkninger om den økonomiske krise, bekræftes betragtning 181-184 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.3.10. Andre faktorer
(179)
I et fælles indlæg påstod flere importører, at nedgangen i beskæftigelsen ikke var en normal udvikling i industrien for forbrugervarer. Denne påstand blev imidlertid ikke underbygget. Desuden kunne en sådan tendens ikke bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og de betydelige jobtab i denne sektor, heller ikke hvis tendensen ville være normal i denne sektor. Påstanden afvises derfor.
(180)
En part hævdede, at det resterende strukturelle underskud hos EU-erhvervsgrenen i forbindelse med den eksisterende overkapacitet som vist i tabel 3 i forordningen om midlertidig told kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimport fra Kina og den skade, som EU-producenterne har lidt. Med hensyn til dette argument om, at EU-erhvervsgrenen allerede befandt sig i en skrøbelig situation ved begyndelsen af den betragtede periode og havde gennemgået en omstrukturering, bekræftede undersøgelsen, at erhvervsgrenen var konkurrencedygtig og kunne håndtere efterspørgslen fra alle markeder på ordentlig vis. Med hensyn til tabel 3 i forordningen om midlertidig told skal produktionsfaldet ses i forbindelse med presset fra den store mængde af lavprisimport fra Kina, idet eksporten fra EU-erhvervsgrenen forblev stabil. Denne påstand kan derfor ikke godkendes.
(181)
En part mente, at Kommissionen havde undladt at tage den kumulerende virkning af de enkelte andre skadesvoldende faktorer i betragtning. Denne påstand blev også fremført af flere parter efter den endelige fremlæggelse af oplysninger. Men i betragtning af undersøgelsesresultaterne i forhold til de forskellige andre faktorer er det utænkeligt, at den kumulerende virkning kunne have brudt årsagssammenhængen. Faktisk var virkningen for de fleste andre faktorer ret begrænset, hvis der overhovedet var nogen.
(182)
En part mente, at undersøgelsesmyndigheden havde undladt at skelne mellem samtidig forekomst og årsagssammenhæng. De underbyggende oplysninger var langt fra entydige i den forbindelse, og påstanden afvises derfor.
(183)
Da der ikke blev fremsat nye bemærkninger i forbindelse med andre faktorer, bekræftes betragtning 185-190 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.4. Konklusion om årsagssammenhæng
(184)
I mangel af nye bemærkninger bekræftes betragtning 191 i forordningen om midlertidig told hermed.
6. UNIONENS INTERESSER
6.1. Indledende bemærkninger
(185)
Da der ikke blev fremsat nye bemærkninger til betragtning 192 i forordningen om midlertidig told, bekræftes denne betragtning hermed.
6.2. EU-erhvervsgrenens interesse
(186)
En polsk producent, som ikke havde klaget, udtrykte tilfredshed med foranstaltningerne, hvorimod en britisk producent, som ikke havde klaget, og som havde importinteresser i forbindelse med den pågældende vare, gjorde indsigelse. Sidstnævnte part skønner, at indførelsen af told ville have en negativ virkning på de producenter, som supplerer deres varesortiment med import fra Kina, og har tilpasset sig globaliseringen via en forretningsmodel, hvor arbejde af stor værdi udføres i Unionen. Desuden vil kunderne være mindre tilbøjelige til at købe deres varer, da de ikke længere udbyder et fuldstændigt varesortiment.
(187)
For så vidt angår denne anden parts påstand, blev situationen for den pågældende virksomhed undersøgt. Det blev konstateret, at kinesisk import af bordservice udgjorde en mindre del af deres samlede import. Virksomheden hævdede imidlertid, uden yderligere specifikationer, at denne import var vigtig for dem. Virksomheden gav ingen oplysninger om sin egen produktion. Ifølge regnskaberne havde virksomheden i 2011 en fortjeneste før skat på den samlede omsætning på mere end 10 %, hvoraf det meste blev opnået på ikke EU-markeder (der blev ikke oplyst tal for den pågældende vare). På det grundlag kan det ikke forventes, at indførelsen af foranstaltninger udgør en fare for denne virksomheds eksistens. Med hensyn til påstanden om, at mange andre virksomheder også ville få vanskeligheder som en følge af foranstaltningerne, blev der ikke fremlagt nogen specifik dokumentation. Desuden var der i henhold til de svar, der indkom i fasen inden undersøgelsen af repræsentativiteten, og de indlæg, der derefter blev modtaget, intet tegn på, at et betydeligt antal virksomheder befandt sig i en sådan situation.
(188)
Virkningen af en indførelse af told på EU-erhvervsgrenens fremstillingsaktiviteter vil være positiv. Der er efter den nylige indførelse af midlertidig antidumpingtold faktisk blevet indrapporteret en række positive udviklinger i den forbindelse.
(189)
Ovennævnte positive udvikling bekræfter klagernes erklæring om, at EU-produktionen kunne øges væsentligt med meget kort varsel ved at anvende allerede eksisterende anlæg, maskiner og arbejdskraft, og at det ville være muligt på længere sigt med større stigninger. Hvis man retter op på urimelig prispraksis på markedet, vil det derfor være til deres fordel, da et nyt prisniveau vil gøre det mere attraktivt at fremstille flere varer i Unionen, enten i store eller små mængder, såvel som særligt design eller almindelige varer uden mærke. Det ville medføre flere nye job, der indebærer forskellige former for kvalifikationer, og dermed ville arbejdsløsheden falde.
(190)
Med hensyn til muligheden for at tilbyde et fuldstændigt varesortiment kan denne udtalelse ikke opretholdes, da forbrugerne kræver et varesortiment, der konstant ændrer sig, og flere forsyningskilder.
(191)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger i forbindelse med EU-erhvervsgrenens interesser, bekræftes betragtning 193-198 i forordningen om midlertidig told hermed.
6.3. Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers interesser
(192)
De to største stikprøveudvalgte importører bestred omfanget af deres samarbejde med hensyn til udførlige oplysninger om rentabilitet og margenen mellem indkøbs- og detailpriser til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder, og en af dem satte spørgsmålstegn ved, om den pågældende havde nægtet at fremlægge sine regnskaber, og fremførte, at det ikke ville have ændret noget, hvis den pågældende havde givet adgang hertil. Parterne hævdede, at deres størrelse og forretningsmodel ikke gjorde det muligt for dem at levere så detaljerede oplysninger som ønsket. På det endelige stadie bekræftes det, at den ene af dem igen nægtede adgang til regnskaberne for den pågældendes importør, og at det ikke lykkedes for nogen af dem, til trods for deres løfte herom, at fremlægge udførlige og anvendelige oplysninger om rentabiliteten og oplysninger om margenen mellem indkøbs- og detailpriser til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på en sådan måde, at de ville kunne anvendes af institutionerne i analysen af situationen for ikke forretningsmæssigt forbundne importører. De begrænsede oplysninger fra begge virksomheder om deres køb og videresalgspriser, uanset om de generelt var mangelfulde, var dog helt i tråd med de generelle oplysninger om fortjeneste anført i betragtning 202 i forordningen om midlertidig told.
(193)
I betragtning 203 i forordningen om midlertidig told blev de interesserede parter opfordret til at fremlægge yderligere, omfattende og kontrollerbare data med henblik på den videre analyse af indvirkningen af foranstaltninger på leverandørkæden.
(194)
I forlængelse af de midlertidige foranstaltninger indsendte to ikke forretningsmæssigt forbundne importører nye besvarelser af importørernes spørgeskema. Andre importører, der ikke indgik i stikprøven, en sammenslutning af europæisk og international handel (Foreign Trade Association), en svensk sammenslutning af importører, grossister og detailhandlere (Svensk Handel), CCCLA og en EU-producent med importinteresser indsendte også indlæg om Unionens interesser. Ingen af disse indlæg indeholdt entydige oplysninger om virkningen af foranstaltningerne på leverandørkæden.
(195)
En part hævdede, at tallet for beskæftigelse i de efterfølgende led, som var påvirket af tolden, var for lavt, da Eurostat-statistikkerne viser, at distributionsvirksomheder generelt beskæftiger flere personer (33 mio.) end fremstillingsvirksomheder (31 mio.). De tal, der blev fremlagt, vedrørte imidlertid import- og fremstillingsindustrien generelt set og kunne ikke anvendes i forbindelse med denne undersøgelse.
(196)
I et fælles indlæg hævdede en række importører, at de fem stikprøveudvalgte importører beskæftigede mere end 10 000 personer i forbindelse med den pågældende vare og ikke 350 som omtalt i betragtning 200 i forordningen om midlertidig told. Disse tal er blevet kontrolleret igen. Det bør understreges, at i forbindelse med analysen af importørernes interesser er der taget højde for antallet af job i relation til import og videresalg af den pågældende vare, herunder støttefunktioner. Beskæftigelsen i forbindelse med andre varer eller oprindelser eller i forbindelse med aktiviteter som engrossalg eller detailsalg bør naturligvis ikke medregnes i et sådant antal. Der mindes om, at en gruppe på 14 importører på et tidligere tidspunkt i proceduren havde skønnet det relevante antal job på importørniveau til 7 000 generelt set. Det tal synes at være et rimeligt skøn baseret på en ekstrapolering af situationen for de stikprøveudvalgte importører i et sådant omfang, at deres tal kunne anvendes.
(197)
En række parter klagede over den høje bruttomargen i betragtning 202 i forordningen om midlertidig told og hævdede, at den var vildledende. Undersøgelsen viste imidlertid, at langt de fleste importører, som besvarede stikprøvespørgsmålene til importørerne, indberettede en bruttomargen mellem indkøbsprisen og videresalgsprisen, der varierede mellem 50 % og 200 %, og de stikprøveudvalgte importører var i en lignende situation. Desuden indsendte klagerne efter meddelelsen om fremlæggelse af de foreløbige konklusioner en række eksempler, der underbyggede de oplysninger, der var fremkommet i den publikation, der er omhandlet i betragtning 202 i forordningen om midlertidig told, dvs. en bekræftelse af forholdet mellem importprisen og detailprisen på den pågældende vare.
(198)
En britisk producent med importinteresser forklarede, at disse margener er nødvendige for at dække visse omkostninger, der er påløbet i Unionen. Der var ikke fremsendt data, som kunne have muliggjort en beregning af disse margener på baggrund af omsætningen.
(199)
Da der kun kunne opnås og kontrolleres brugbare data om fortjenesten ved importaktiviteter vedrørende den pågældende vare fra tre af de stikprøveudvalgte importører, og disse tre importører kun tegnede sig for ca. 3 % af importen af den pågældende vare, blev den vejede gennemsnitlige fortjeneste ikke betragtet som entydig og blev derfor ikke omtalt i forordningen om midlertidig told. Det bør imidlertid bemærkes, at denne vejede gennemsnitlige fortjeneste var solid (angivet af fortrolighedshensyn i størrelsesorden mellem 6 % og 10 %).
(200)
En importør hævdede, at der ikke er en tilstrækkelig stor produktion af farvet stentøj i Unionen, og at der ikke var noget alternativ til importen fra Kina. Den samme påstand blev fremsat efter fremlæggelsen af oplysninger. Men undersøgelsen fastslog, at farvet stentøj kan produceres af en række forskellige kilder, inklusive EU-producenter. Derudover har EU-producenterne produktionskapacitet til at sælge mere på EU-markedet.
(201)
De oplysninger, der blev indsamlet i løbet af undersøgelsen, gjorde det ikke muligt præcist at angive, i hvilket omfang importørerne ville kunne videregive stigninger i købsprisen som et resultat af de foreslåede toldsatser. Der er dog imidlertid intet i forbindelse med oplysningerne om brutto- og nettomargener, der tyder på, at importørernes forretninger er i fare, hvis importen fra Kina underlægges en endelig antidumpingtold. En importør mente også, at erhvervsdrivende på store markeder og importører, hvis centrale forretning ikke er bordservice og køkkenartikler, ikke ville blive negativt påvirket.
(202)
Det konkluderes derfor, at indførelsen af foranstaltninger på de foreslåede niveauer som helhed ikke vil have væsentlige negative virkninger for ikke forretningsmæssigt forbundne importører af den pågældende vare.
(203)
Da der ikke blev fremsat yderligere og nye bemærkninger om ikke forretningsmæssigt forbundne importørers interesser, bekræftes betragtning 199-211 i forordningen om midlertidig told hermed.
6.4. Andre økonomiske sektorers interesser
(204)
I forbindelse med opfordringen i betragtning 203 i forordningen om midlertidig told kontaktede Kommissionen direkte relevante detailhandlere og sammenslutningen af detailhandlere, importører med eventuelle detailhandelsaktiviteter og også designere, som var kendt af Kommissionen, på datoen for offentliggørelsen af de midlertidige foranstaltninger og opfordrede dem til at udfylde relevante spørgeskemaer. Nogle modtagere, som oprindeligt havde hævdet, at de var detailhandlere, svarede, at de ikke var berørt af undersøgelsen, da de ikke var aktive i det forretningssegment. I sidste ende modtog Kommissionen syv nye besvarelser af spørgeskemaerne til detailhandlere. Disse syv detailhandlere tegnede sig for 1 % af importen fra Kina i UP. De fleste af disse besvarelser var i mange henseender mangelfulde, men de blev dog alligevel så vidt muligt analyseret. Der indkom ingen besvarelser til spørgeskemaet for designere.
(205)
De oplysninger, der således blev opnået, gav i al væsentlighed ingen nye oplysninger om andre økonomiske sektorers interesse, som kunne sætte spørgsmål ved den konklusion, der var nået i betragtning 217 i forordningen om midlertidig told.
(206)
Efter offentliggørelsen af midlertidige foranstaltninger blev der indsendt indlæg om Unionens interesse med hensyn til andre økonomiske sektorer afgivet af importørerne (både i og uden for stikprøven) (herunder en polsk importør, der er aktiv i sektoren for reklamemateriale), af en sammenslutning af europæisk og international handel (Foreign Trade Association), af en svensk sammenslutning af importører, grossister og detailhandlere (Svensk Handel), af en række detailhandlere, af CCCLA og af otte kafferisterier (syv af dem befinder sig i Italien, og et har hovedkvarter i Østrig).
(207)
Kafferisterierne hævdede, at som følge af det meget lille antal EU-producenter, som betjener deres marked (maksimalt 5), hvor de fleste importerer fra Kina enten direkte eller gennem dattervirksomheder, og det meget store antal kafferisterier (1 500-3 000), vil de foranstaltninger, der blev foreslået på foreløbigt plan, kunne forhindre disse i at skaffe nøjagtigt de samme varer i fremtiden. Denne påstand kan ikke godkendes. For det første er de endelige foranstaltninger lavere end de midlertidige foranstaltninger. For det andet afslørede undersøgelsen, at EU-producenterne var i stand til yderligere at udnytte deres produktionspotentiale og fortsat tjene kafferistningsindustrien, hvis den skade som dumpingimporten fra Kina har forårsaget, blev fjernet. Givet det store antal EU-producenter er det meget sandsynligt, at antallet af de EU-producenter, der vil kunne påtage sig ordrer fra kafferisterier, vil være mere end fem.
(208)
Kafferisterierne gjorde gældende, at antidumpingforanstaltningerne ville skade deres eksport som følge af tabt konkurrenceevne og mulig gengældelse fra de kinesiske myndigheders side. Der er imidlertid intet tegn på, at omfanget af de indførte foranstaltninger vil medføre et sådant tab af konkurrenceevne også under hensyntagen til, at andre WTO-medlemmer har antidumpingforanstaltninger, der påvirker denne varetype. Påstanden om gengældelse blev også anset for udokumenteret.
(209)
Kafferisterierne anførte, at antidumpingforanstaltningerne uundgåeligt førte til en generel nedgang i deres forretningsaktivitet, et fald i deres salg, en generel stigning i kaffeprisen hos HORECA-sektoren (hoteller, restauranter og cateringvirksomheder) og til et fald i varernes og tjenesteydelsernes kvalitet. Alt dette ville angiveligt udgøre en risiko for et stort antal direkte og indirekte arbejdspladser. Under hensyntagen til kafferisteriernes kerneaktivitet og konklusionerne med hensyn til foranstaltningernes virkning på leverandørkæden kan disse påstande ikke opretholdes. Det skal også bemærkes, at det samlede antal arbejdspladser i relation til en kafferisters verdensomspændende aktivitet ikke kan anses for at være et hensigtsmæssigt beregningsgrundlag for antallet af arbejdspladser, der vil være i fare som følge indførelsen af antidumpingforanstaltninger.
(210)
To detailhandlere hævdede, at der ikke er en tilstrækkelig stor produktion af nyt benporcelæn og benporcelæn i Unionen, og at der ikke var noget alternativ til importen fra Kina. Den samme påstand blev fremsat af en sammenslutning af importører efter fremlæggelsen af oplysninger. For det første bør det bemærkes, at antidumpingforanstaltningerne generelt set har til formål at genoprette den retfærdige handel og skal ikke blokere importen. I den forbindelse kan omfanget af foranstaltninger ikke anses for at være for højt. For det andet blev det med undersøgelsen fastslået, at disse varer kan produceres af forskellige kilder, inklusive EU-producenter. Endelig har EU-producenterne produktionskapacitet til at sælge mere på EU-markedet og vil kunne udnytte deres potentiale bedre, hvis der blev indført endelige antidumpingforanstaltninger.
(211)
En detailhandler hævdede, at foranstaltningerne ville have en negativ virkning på visse varer til turistmarkedet. Der var dog ingen væsentlige oplysninger, der kunne underbygge denne påstand. Desuden er betydningen af de pågældende varer i sektoren begrænset.
(212)
En importør og grossist hævdede, at indførelsen af foranstaltninger ville føre til en vertikal konsolidering af markedet gennem en række store aktører. Men i betragtning af det nuværende antal aktører vil det være usandsynligt på kort og mellemlangt sigt.
(213)
I fortsættelse af de emner, der allerede er behandlet i forordningen om midlertidig told, skal det bemærkes, at en række parter mente, at der ikke var taget tilstrækkeligt hensyn til mindre virksomheders interesser, f.eks. detailhandlere, distributører og virksomheder, der er aktive inden for sektoren for reklamemateriale. Den samme påstand blev gentaget af flere parter efter den endelige fremlæggelse af oplysninger. Det anerkendes dog, at mikro- og makrovirksomheder generelt kan være mere sårbare over for prisstigninger som et resultat af antidumpingtold. Der er dog ingen tegn på, at omfanget af de indførte foranstaltninger vil få betydelig negativ virkning på de andre økonomiske aktører, som kan kaldes små og mellemstore virksomheder. Påstanden afvises derfor definitivt.
(214)
Da der ikke er fremsat yderligere bemærkninger i forbindelse med andre økonomiske sektorers interesser, bekræftes betragtning 212-217 i forordningen om midlertidig told hermed.
6.5. Forbrugernes (husholdningernes) interesse
(215)
Der indkom ingen bemærkninger fra de parter, som direkte repræsenterer slutbrugernes interesser, f.eks. forbrugersammenslutninger, heller ikke selv om de var blevet kontaktet af Kommissionen.
(216)
En række parter anfægtede konklusionen om højere priser i betragtning 222 i forordningen om midlertidig told. Der blev fremsat lignende påstande efter den endelige fremlæggelse af oplysninger.
(217)
I det usandsynlige tilfælde, at tolden helt videregives til forbrugerne, og hvis man antager, at importniveauer og -priser forbliver uændret, vil antidumpingtolden betyde en årlig ekstraomkostning pr. husholdning på mindre end 1 EUR. En sådan beregning er baseret på importmængder og -værdier i UP, det foreslåede omfang af tolden og antallet af husholdninger i Unionen.
(218)
En sådan virkning kan ikke anses for tilstrækkelig til at udligne den positive virkning på EU-erhvervsgrenen, som skyldes en begrænsning af den skade, der er forårsaget af dumpingimport fra Kina.
(219)
En part påstod, at som konsekvens af foranstaltningerne ville der opstå mangel på billigt bordservice. Denne påstand blev gentaget efter den endelige fremlæggelse af oplysninger. Denne påstand kan dog ikke opretholdes, da EU-erhvervsgrenen betjener alle markedssegmenter (også billigere bordservice), som anført i betragtning 157 i forordningen om midlertidig told.
(220)
Da der ikke er fremsat yderligere bemærkninger i forbindelse med forbrugernes (husholdningernes) interesse, bekræftes betragtning 218-226 i forordningen om midlertidig told hermed.
6.6. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(221)
På baggrund af ovenstående bekræftes vurderingen i forordningen om midlertidig told hermed.
(222)
Derfor bekræftes betragtning 227-229 i forordningen om midlertidig told hermed.
7. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
7.1. Skadestærskel
(223)
Det blev hævdet, at den fortjenstmargen, der var blevet anvendt til at beregne den told, der er nødvendig for at fjerne virkningerne af skadevoldende dumping, var sat for højt. Denne påstand blev afvist som forklaret i afsnit 4.5.3.3.
(224)
En række parter stillede spørgsmål til den målfortjeneste, der var blevet anvendt til beregningen af skadesmargenen. Disse bemærkninger behandles i betragtning 135-142. Ud fra analysen af disse bemærkninger konkluderes det, at målfortjenesten på 6 % bør opretholdes.
(225)
Da der ikke foreligger andre bemærkninger til skadestærsklen, bekræftes den metode, der er beskrevet i betragtning 230-234 i forordningen om midlertidig told hermed.
7.2. Endelige foranstaltninger
(226)
I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør der indføres endelige antidumpingforanstaltninger over for importen af den pågældende vare svarende til enten dumpingmargenen eller skadestærsklen, afhængig af hvad der er lavest, i henhold til reglen om »den lavest mulige told«. Alle toldsatser bør derfor fastsættes på samme niveau som dumpingmargenerne.
(227)
Den mindre tilpasning, som omhandlet i betragtning 115 og 132 førte til let ændrede underbudsmargener, hvilket fremgår af nedennævnte skadesmargener. Den foreslåede endelige antidumpingtold er, som følger:
Virksomhed
Dumpingmargen
Skadesmargen
Endelig antidumpingtold (i %)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd and Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
44,8
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
92,6
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
110,1
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd Shandong Silver Phoenix Co., Ltd Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
17,6
79,1
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
22,9
45,7
22,9
Alle andre samarbejdsvillige eksporterende producenter
17,9
79,0
17,9
Alle andre virksomheder
36,1
110,1
36,1
(228)
De individuelle antidumpingtoldsatser, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der i forbindelse med undersøgelsen blev konstateret for disse virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Kina og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Import af den pågældende vare fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med den specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(229)
For at minimere risikoen for omgåelse som følge af den store forskel i toldsatser konkluderes det, at det i dette tilfælde er nødvendigt med særlige foranstaltninger for at sikre den korrekte anvendelse af antidumpingtolden. Disse særlige foranstaltninger omfatter fremlæggelsen for medlemsstaternes toldmyndigheder af en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag II til denne forordning. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, er omfattet af den restdumpingtold, som gælder for alle andre eksportører.
(230)
Hvis der er en betydelig mængdemæssig stigning i eksporten fra en af de virksomheder, der er omfattet af lavere individuel told, efter indførelse af de pågældende foranstaltninger, kan en sådan mængdemæssig stigning i sig selv betragtes som en ændring af handelsmønstret som følge af indførelsen af foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 1. Under sådanne omstændigheder og forudsat, at betingelserne er opfyldt, kan der indledes en omgåelsesundersøgelse. Ved denne undersøgelse kan det bl.a. overvejes, om det bliver nødvendigt at fjerne individuelle toldsatser og indføre en landsdækkende told.
(231)
Alle anmodninger om anvendelse af denne individuelle antidumpingtold (f.eks. efter ændring i den pågældende enheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) indgives omgående til Kommissionen (11) sammen med alle relevante oplysninger, navnlig om ændringer i virksomhedens aktiviteter vedrørende produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Forordningen vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse hermed gennem en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuelle antidumpingtoldsatser.
(232)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør den landsdækkende told ikke blot anvendes på de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke havde nogen eksport til Unionen i undersøgelsesperioden.
(233)
For at sikre lige behandling af nye eksportører og de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, og som er nævnt i bilag I til denne forordning, bør der fastsættes bestemmelser om, at den vejede gennemsnitlige told, der indføres for sidstnævnte virksomheder, også skal gælde for nye eksportører, som ellers ville være berettiget til en fornyet undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 4.
(234)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale indførelsen af en endelig antidumpingtold på importen af visse former for bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale med oprindelse i Kina, og at der foretages en endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told (»endelig fremlæggelse af oplysninger«). Parterne fik også en frist til at fremsætte bemærkninger til denne endelige fremlæggelse af oplysninger.
(235)
De interesserede parters mundtlige og skriftlige bemærkninger blev overvejet og, hvor det var relevant, taget i betragtning.
7.3. Endelig opkrævning af midlertidig antidumpingtold
(236)
I betragtning af størrelsen af de dumpingmargener, der er konstateret, og den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet sikkerhed for i form af midlertidig antidumpingtold, indført ved forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt med et beløb svarende til den endelige told -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres hermed en endelig antidumpingtold på importen af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, med undtagelse af keramiske knive, keramiske møller til krydderier og peber og deres kværne af keramisk materiale, keramiske skrællere, keramiske knivslibere og pizzasten af cordiritkeramik af den art, der anvendes til fremstilling af pizza eller brød, som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 og ex 6912 00 90 (Taric-kode 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 og 6912009010), med oprindelse i Kina.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af nedenstående virksomheder:
Virksomhed
Told (i %)
Taric-tillægskode
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd.
18,3
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd;
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd;
Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd;
Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd;
Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd.
17,6
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
22,9
B353
Virksomheder opført i bilag I
17,9
Alle andre virksomheder
36,1
B999
3. Anvendelsen af de individuelle antidumpingtoldsatser, der er fastsat for de virksomheder, som er nævnt i stk. 2, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag II. Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, anvendes den told, der gælder for »alle andre virksomheder«.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. De beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til forordning (EU) nr. 1072/2012, for importen af keramiske møller til krydderier og peber og deres kværne af keramisk materiale, keramiske skrællere, keramiske knivslibere og pizzasten af cordiritkeramik af den art, der anvendes til fremstilling af pizza eller brød, med oprindelse i Kina, frigives.
2. De beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til forordning (EU) nr. 1072/2012, for importen af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, med undtagelse af keramiske knive, keramiske møller til krydderier og peber og deres kværne af keramisk materiale, keramiske skrællere, keramiske knivslibere og pizzasten af cordiritkeramik af den art, der anvendes til fremstilling af pizza eller brød, med oprindelse i Kina, opkræves endeligt. De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed ud over den endelige antidumpingtold, frigives.
Artikel 3
Artikel 1, stk. 2, kan ændres ved at tilføje den nye eksporterende producent til de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, og derfor er omfattet af den vejede gennemsnitlige toldsats på 17,9 %, hvis en ny eksporterende producent i Kina over for Kommissionen fremlægger tilstrækkelig dokumentation for, at den pågældende virksomhed:
a)
ikke har eksporteret den vare, der er beskrevet i artikel 1, stk. 1, til Unionen i undersøgelsesperioden (1. januar 2011 til 31. december 2011)
b)
ikke er forretningsmæssigt forbundet med nogen af de eksportører eller producenter i Kina, som er genstand for de ved denne forordning indførte antidumpingforanstaltninger og
c)
faktisk har eksporteret de pågældende varer til Unionen efter den undersøgelsesperiode, hvorpå foranstaltningerne er baseret, eller har indgået en uigenkaldelig kontraktmæssig forpligtelse til at eksportere en væsentlig mængde til Unionen.
Artikel 4
Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 13. maj 2013.
32013R0412
L 131/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 412/2013
od 13. svibnja 2013.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda podrijetlom iz Narodne Republike Kine
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1), a posebno njezin članak 9.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. Pokretanje postupka
(1)
Komisija je Uredbom (EU) br. 1072/2012 (2) („Privremena uredba”) uvela privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK” ili „dotična zemlja”).
(2)
Postupak je pokrenut 16. veljače 2012. (3) nakon pritužbe podnesene u ime proizvođača iz Unije („podnositelji pritužbe”), koji predstavljaju više od 30 % ukupne proizvodnje keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda u Uniji.
(3)
Kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 22. Privremene uredbe, ispitni postupak u vezi s dampingom i štetom obuhvatio je razdoblje od 1. siječnja 2011. do 31. prosinca 2011. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2008. do kraja RIP-a („razmatrano razdoblje”).
1.2. Daljnji postupak
(4)
Nakon objave bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je odlučeno uvesti privremenu antidampinšku pristojbu („privremena objava”), nekoliko zainteresiranih stranaka dalo je pisane podneske u kojima su obznanile svoje stavove o privremenim nalazima. Strankama koje su to zatražile pružena je mogućnost rasprave. Dva uvoznika i jedan proizvođač izvoznik zatražili su rasprave u prisutnosti službenika za saslušanje Opće uprave za trgovinu koje su im i odobrene.
(5)
Komisija je nastavila tražiti i provjeravati sve podatke koje je smatrala potrebnima za svoje konačne nalaze. Razmotreni su pisani i usmeni komentari zainteresiranih stranaka i, prema potrebi, privremeni nalazi su na odgovarajući način promijenjeni.
(6)
Osim toga, kako je objašnjeno u donjoj uvodnoj izjavi 55., posjet radi provjere proveden je kod tajlandskog proizvođača, a svrha mu je bila istražiti primjerenost Tajlanda kao odgovarajuće analogne zemlje.
(7)
Slijedom toga, sve su stranke obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti uvođenje konačne antidampinške pristojbe na uvoz keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda podrijetlom iz Narodne Republike Kine i konačna naplata iznosa osiguranih privremenom pristojbom („konačna objava”). Svim strankama dano je razdoblje unutar kojega su mogle dati komentar na konačnu objavu. Kineska trgovinska komora za uvoz i izvoz proizvoda lake industrije i obrte („CCCLA”) i skupina uvoznika zatražili su rasprave u prisutnosti službenika za saslušanje Opće uprave za trgovinu koje su im i odobrene.
(8)
Komentari zainteresiranih stranaka su razmotreni i, prema potrebi, uzeti u obzir.
1.3. Odabir uzoraka
(9)
Nakon privremene objave nekoliko je zainteresiranih stranaka osporavalo uzorak proizvođača izvoznika iz NRK-a tvrdeći da uzorak nije reprezentativan, jer se temelji samo na najvećem obujmu izvoza i stoga ne uzima u obzir ostale čimbenike koji odražavaju različitost i fragmentaciju keramičke industrije u NRK-u.
(10)
Iz članka 17. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 („Osnovna uredba”) proizlazi da se odabir trgovačkih društava koje treba uključiti u uzorak može ograničiti na najveći reprezentativni obujam izvoza koji se može razumno ispitati u raspoloživom vremenu. S obzirom na fragmentaciju industrije smatralo se da bi odabir temeljen na obujmu izvoza omogućio reprezentativni uzorak koji bi se mogao ispitati u raspoloživom roku. U tom pogledu bi ipak trebalo da se odabrana trgovačka društva nalaze u tri različite pokrajine u NRK-u i imaju značajnu proizvodnju dotičnog proizvoda od različitih vrsta keramičkog materijala, npr. porculana i kremenaste gline, kao i proizvodnju velikog broja različitih vrsta proizvoda. Stoga se ova tvrdnja ne može prihvatiti.
(11)
Jedan je proizvođač izvoznik tvrdio da korištenje različitih metodologija za odabir uzorka za industriju Unije i uvoznike u usporedbi s odabirom uzorka proizvođačâ izvoznikâ dovodi do diskriminacije i da je trebalo koristiti jednake kriterije. Korištenjem različitih metodologija diskriminiraju se proizvođači izvoznici i krši jednaki tretman.
(12)
Odabir uzorka proizvođačâ izvoznikâ služi samo za ispitivanje postojanja dampinga dotičnog proizvoda iz NRK-a. U tom pogledu, važno je obuhvatiti najveći mogući obujam uvoza dotičnog proizvoda tijekom razdoblja ispitnog postupka. S druge strane, uzorak proizvođačâ iz Unije odabran je za potrebe utvrđivanja je li industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu na temelju brojnih različitih pokazatelja. Što se tiče uvoznikâ, korištene informacije se uglavnom koriste za procjenu interesa Unije. Iz toga proizlazi da je za uvoznike i proizvođače iz Unije važno prikupiti informacije od različitih trgovačkih društava koja se bave, na primjer, različitim segmentima proizvoda. Budući da se temeljno objašnjenje za odabir trgovačkih društava koje treba uključiti u uzorke razlikuje, s jedne strane, za proizvođače iz Unije i uvoznike te, s druge strane, proizvođače izvoznike, oni se ne nalaze u sličnoj situaciji. Stoga niti načelo nediskriminacije niti jednako postupanje ne zahtijevaju korištenje istovjetne metodologije za odabir odgovarajućih uzoraka. Iz toga proizlazi da je ta tvrdnja u potpunosti neopravdana i stoga se odbacuje.
(13)
Nadalje, jedan proizvođač izvoznik i dalje je tvrdio, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 8. Privremene uredbe, da ga je trebalo uključiti u uzorak. Međutim, trgovačko društvo nije dostavilo nove argumente koji bi opravdali njegovo uključivanje u uzorak. Stoga, uzimajući u obzir nalaze iz gornje uvodne izjave 10., potvrđuju se zaključci iz uvodne izjave 9. Privremene uredbe.
(14)
Isti proizvođač izvoznik koji nije uključen u uzorak tvrdio je da mu nije dano dovoljno vremena za dostavu komentara o konačnoj objavi i da je, osim toga, objava bila nedostatna, jer nisu objavljeni npr. brojčani podaci za razlike, prodajne cijene, prilagodbe itd. Stoga nisu poštovana njegova prava na obranu.
(15)
U skladu s člankom 20. stavkom 5. Osnovne uredbe, zainteresiranoj stranci je trebalo odobriti razdoblje od najmanje 10 dana za dostavu komentara o konačnoj objavi. Dotični proizvođač izvoznike primio je konačnu objavu elektroničkom poštom 25. veljače 2013. i dano mu je razdoblje do 8. ožujka 2013., tj. 11 dana za dostavu komentara. Osim toga, dokument o objavi poslan je preporučenom poštom sljedećeg dana. Iz toga proizlazi da je dotičnoj stranci dano dovoljno vremena za dostavu komentara i taj se zahtjev stoga morao odbaciti. U tom se pogledu, također, napominje da su komentari stranke dostavljeni u danom roku i da nije podnesen nikakav zahtjev za produljenje roka. Štoviše, uzimajući u obzir obvezu zaštite povjerljivih informacija, Komisija je objavila sve bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala predložiti uvođenje konačnih mjera. Točnije, za poštovanje prava na obranu ne traži se da stranci za koju se izračunava individualna marža dostave brojčani podaci o prodaji specifični za pojedino trgovačko društvo ili razlike napravljene u pogledu trgovačkih društava uključenih u uzorak, korištene za utvrđivanje individualnih dampinških marži.
(16)
Iz gore navedenog proizlazi da je tvrdnja da se nisu poštovala prava na obranu neutemeljena i stoga je odbačena.
2. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
2.1. Uvod
(17)
Kako je određeno u uvodnim izjavama 24. i od 56. do 57. Privremene uredbe, dotični proizvod, kako je privremeno definiran, su keramički stolni i kuhinjski proizvodi, osim keramičkih noževa („dotični proizvod”), trenutačno obuhvaćeni oznakama KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 i ex 6912 00 90 podrijetlom iz NRK-a.
2.2. Zahtjevi
(18)
Nakon privremene objave, ni jedna stranka nije osporavala da se keramički (kuhinjski) noževi bitno razlikuju od ostalih vrsta keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda zbog razlika u fizičkim svojstvima, proizvodnim postupcima i krajnjim namjenama. Nakon što su svi komentari stranaka analizirani, zahtjev za isključenjem keramičkih noževa iz opsega proizvoda u okviru ovog ispitnog postupka je konačno prihvaćen.
(19)
Nakon objave privremenih mjera, nekoliko je stranaka tvrdilo da bi određene keramičke mlinove za kondimente i začine i njihove keramičke dijelove za mljevenje trebalo isključiti iz opsega proizvoda.
(20)
Navedeni se zahtjev temelji na tvrdnji da se, zbog svojih posebnosti, takvi mlinovi i ostale vrste keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda ne mogu smatrati jedinstvenim proizvodom. Ti mlinovi sadrže keramički materijal uglavnom izrađen od aluminijevog oksida za pločicu za mljevenje, koja se ne koristi za „standardne” stolne proizvode, kao što su šalice i tanjuri za koje se pečenje izvodi na višim temperaturama. Njihov stupanj zamjenjivosti s glavnim kategorijama proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom bio bi ograničen. To bi se, također, primjenjivalo na keramičke mehanizme za mljevenje bez kućišta koji se uobičajeno prijavljuju pod gore navedenim oznakama.
(21)
Ispitni postupak je pokazao da keramički element u tim aparatima za mljevenje uobičajeno predstavlja manji dio mlina. Štoviše, ispitni postupak je pokazao da mlinovi s keramičkom pločicom za mljevenje, uključujući njihove dijelove za mljevenje, nemaju jednaka osnovna fizička svojstva i osnovne namjene kao keramički stolni i kuhinjski proizvodi. Oblik, snaga i dizajn keramičkih dijelova za mljevenje razlikuju se od keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda.
(22)
Neke su stranke navele da bi predmetne mlinove trebalo isključiti iz opsega proizvoda na temelju toga što imaju jednaka fizička svojstva, uključujući industrijski dizajn i krajnju uporabu kao mlinovi s mehanizmima za mljevenje izrađenim od metala ta da kada se uključe u određene setove mlinova, uobičajeno se razvrstavaju prema tarifnom broju 8210. Također su tvrdile da keramički elementi u tim primjerima u uobičajenim uvjetima općenito predstavljaju najviše 2 % vrijednosti proizvoda. Međutim, s obzirom na brojne mogućnosti razvrstavanja mlinova i setova mlinova, u ispitnom postupku nisu se mogli poštovati ti argumenti kako bi se utvrdilo treba li keramičke mlinove isključiti iz opsega proizvoda u okviru ispitnog postupka.
(23)
Nekoliko je stranaka poduprlo svoj zahtjev da bi predmetne mlinove trebalo isključiti iz opsega proizvoda, jer bi u određenim mlinovima trebalo koristiti keramičke pločice za mljevenje umjesto metalnih, tj. mlinovima za sol, jer zbog soli korodiraju metalni aparati za mljevenje. Međutim, ispitni postupak je pokazao da se u mlinovima za sol ne koriste nužno keramički mehanizmi za mljevenje.
(24)
Na temelju razmatranja iz gornje uvodne izjave, tijekom ispitnog postupka je zaključeno da se mlinovi za kondimente i začine s keramičkim elementima za mljevenje bitno razlikuju od drugih vrsta keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda zbog razlika u fizičkim svojstvima i namjenama keramičkog materijala korištenog za radne dijelove. Stoga se prihvaća zahtjev za njihovim isključenjem, uključujući samostojeće keramičke mehanizme za mljevenje i njihove dijelove, iz opsega proizvoda ovog ispitnog postupka.
(25)
Nakon objave privremenih mjera, neke su stranke tvrdile da bi keramičke brusilice za noževe trebalo isključiti iz opsega proizvoda zbog razlika u postupcima proizvodnje, krajnjoj namjeni i činjenici da svrha tih predmeta nije čuvanje prehrambenih proizvoda zbog njihovog specifičnog izgleda i fizičkih svojstava. Te su točke potvrđene ispitnim postupkom. Stoga se zahtjev za njihovim isključivanjem iz opsega proizvoda obuhvaćenog ovim ispitnim postupkom prihvaća.
(26)
U istom je smislu ispitano bi li trebalo keramičke noževe za guljenje isključiti iz opsega proizvoda. Naime, ispitni postupak je potvrdio da se keramički noževi za guljenje, također, bitno razlikuju od ostalih vrsta keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda zbog razlika u izgledu i fizičkim svojstvima (oblik i snaga) keramičkog materijala korištenog za radne dijelove, njihovih postupaka proizvodnje i krajnje namjene. Stoga bi keramičke noževe za guljenje, također, trebalo isključiti iz opsega proizvoda ovog ispitnog postupka.
(27)
Nakon objave privremenih mjera, jedna je stranka također tvrdila da bi plitice za pečenje pizze (pizza stone) izrađene od kordieritne keramike trebalo isključiti iz opsega proizvoda zbog njihovih različitih fizičkih svojstava (oblika i čvrstoće), industrijskog dizajna i namjene. Kordieritna keramika je vrsta aluminijeva magnezijeva silikata sa specifičnim svojstvima, tj. izvrsnom otpornosti na temperaturne promjene. Ispitni postupak je potvrdio da plitice za pizzu izrađene od kordieritne keramike imaju jednaka fizička svojstva (oblik i čvrstoću), industrijski dizajn i namjenu kao opeke za peći i pećnice. Stoga se razlikuju od ostalih keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda. Nakon konačne objave, podnositelji pritužbe su ukazali na sličnost plitica za pizze izrađenih od kordieritne keramike u odnosu na ostale proizvode obuhvaćene postupkom. Međutim, nisu mogli pokazati da plitice za pizze izrađene od kordieritne keramike imaju jednaka osnovna svojstva i krajnje namjene. Stoga se zahtjev za njihovim isključivanjem iz opsega proizvoda obuhvaćenog ovim ispitnim postupkom prihvaća.
(28)
Nakon objave privremenih mjera, nizozemsko je udruženje tvrdilo da bi keramičke stolne i kuhinjske proizvode koji se koriste kao promotivni proizvodi trebalo isključiti iz opsega proizvoda, jer se ne prodaju za korištenje kao stolni ili kuhinjski proizvodi, jer su važan ekonomski pokretač maloprodajnog sektora, iznimno ih cijene potrošači i da samo proizvođači iz NRK-a mogu ponuditi potrebne količine u kratkom roku. Međutim, zahtjev za isključivanjem stolnih i kuhinjskih proizvoda koji se koriste kao promotivni proizvodi iz opsega proizvoda ovog ispitnog postupka ne može se prihvatiti jer su njihova fizička svojstva, proizvodni postupci i krajnje namjene jednake onima drugih vrsta keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda.
(29)
Nakon objave privremenih mjera i ponovno nakon konačne objave, njemački uvoznik i trgovac na veliko te kineski proizvođač izvoznik koji surađuje tvrdili su da bi posebno premazane proizvode od kremenaste gline vrste koja se koristi za sublimacijski tisak i za koje se sublimacijski premac uklanja mehanički, trebalo isključiti iz opsega proizvoda, jer su to polugotovi proizvodi za koje se tiskanje fotografija izvodi izvan Unije putem posebnih kanala, zbog drukčije percepcije potrošača, činjenice da sublimacijski premaz prelazi vrijednost nepremazanih keramičkih predmeta i nepostojanja proizvođačâ ove vrste proizvoda u Uniji. Ispitni postupak je pokazao da proizvod očito istovjetan drugim nesublimiranim stolnim proizvodima i stoga ih je teško razlikovati, ako je to uopće moguće. Ispitni postupak je, nadalje, pokazao, da ti proizvodi uobičajeno imaju jednaku krajnju namjenu kao druge vrste keramičkih stolnih proizvoda. Također je utvrđeno da nekoliko proizvođača iz Unije proizvodi te proizvode te da su proizvodi iz Unije i uvezeni proizvodi izravno konkurentni. S obzirom na gore navedeno, odbacuje se zahtjev za isključivanjem posebno premazanih proizvoda od kremenaste gline vrste koja se koristi za sublimacijski tisak.
(30)
Nakon objave privremenih mjera i ponovno nakon konačne objave, uvoznik koji je tražio isključivanje stolnih proizvoda s ručnom figurativnom podglazurnom slikom iz opsega proizvoda tvrdio je da je Komisijina privremena analiza u tom pogledu bila pogrešna, jer je zanemarila postojanje tržišnih segmenata, razlike u kvaliteti između različitih vrsta stolnih proizvoda, luksuznu izvedbu i lomljivost stolnih proizvoda s ručnom figurativnom podglazurnom slikom te ograničenu zamjenjivost kao posljedicu odgovarajuće percepcije potrošača. Također je tvrdio da se stolni proizvodi s ručnom figurativnom podglazurnom slikom čak mogu koristiti i za ukrašavanje.
(31)
U pogledu tvrdnji o razlikama u kvaliteti između različitih vrsta stolnih proizvoda te luksuzne izvedbe i lomljivosti stolnih proizvoda s ručnom figurativnom podglazurnom slikom, ta svojstva nisu specifična za stolne proizvode s ručnom figurativnom podglazurnom slikom. Štoviše, u pogledu ograničene zamjenjivosti kao posljedice odgovarajuće percepcije potrošača, nije dostavljen nikakav novi argument koji bi promijenio zaključak u uvodnoj izjavi 45. privremene Uredbe da prosječni potrošač ne razlikuje stolne proizvode s ručnom figurativnom podglazurnom slikom od drugih vrsta keramičkih stolnih proizvoda. Konačno, Komisija je analizirala postojanje tržišnih segmenata u uvodnim izjavama od 157. do 158. Privremene uredbe. Navedeni argumenti stoga nisu mogli promijeniti zaključke iz uvodne izjave 45. Privremene uredbe.
(32)
Zahtjev iz uvodne izjave 50. Privremene uredbe dodatno je razrađen nakon uvođenja privremenih mjera. Navedene su tvrdnje ponovljene nakon konačne objave. Uvoznik s proizvodnjom u NRK-u je tvrdio da bi kuhinjske/stolne proizvode koji su u potpunosti glazirani i/ili emajlirani na 100 % njihove površine izuzev podloge ili njezinog dijela i kada je 100 % glazirane/emajlirane površine obojeno nebijelom bojom trebalo isključiti iz opsega proizvoda. Zahtjev je propisno analiziran te je ispitni postupak pokazao da su fizička svojstva, proizvodni postupci i krajnje namjene tih proizvoda jednaki onima drugih glaziranih i/ili emajliranih keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda. Zahtjev se stoga konačno odbacuje.
(33)
CCCLA je tvrdio da bi fini koštani porculan trebalo isključiti iz opsega proizvoda u okviru ispitnog postupka, jer se radi o lomljivom luksuznom proizvodu s malom mehaničkom čvrstoćom te je, također, osporavao njegovu otpornost na lomove. Međutim, napominje se da je sam CCCLA prethodno tvrdio da fini koštani porculan ima veliku mehaničku čvrstoću i otpornost na lomove. Navedene proturječne izjave jasno narušavaju zahtjeve CCCLA-a. U svakom slučaju, navedeni argumenti ne mijenjaju zaključke sažete u uvodnoj izjavi 28. Privremene uredbe. Stoga se zahtjev za isključenje finog koštanog porculana iz opsega proizvoda konačno odbacuje.
(34)
Ista je stranka ponovila da bi izdržljivi porculan trebalo isključiti iz opsega proizvoda u okviru ispitnog postupka. Tvrdila je da izjava da nema nespornih obilježja nije bila točna, da je vrlo čvrst zbog udjela aluminija u glini većeg od 24 %, a zatim je osporavala proizvodni kapacitet Unije za ovaj proizvod. Međutim, različiti podnesci o izdržljivom porculanu proturječni su u pogledu, na primjer, omjera sirovina i udjela aluminijskog praha. Štoviše, nije osporavala da se izdržljivi porculan proizvodio i u Uniji i da su proizvođači iz NRK-a proizvodili izdržljivi porculan koji je izravno konkurentan s izdržljivim porculanom proizvedenim u Uniji, kao i s drugim proizvodima obuhvaćenima ispitnim postupkom. Zahtjev za isključenjem izdržljivog porculana stoga se konačno odbacuje.
(35)
Sve vrste keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda mogu se smatrati različitim vrstama istog proizvoda. Stoga se tvrdnja dana nakon privremene objave i ponovno nakon konačne objave prema kojoj ispitni postupak obuhvaća široki raspon istovjetnih proizvoda i da bi, kao rezultat toga, trebalo provesti zasebne analize reprezentativnosti, dampinga, štete, uzročnosti i interesa Unije za svaki segment proizvoda, smatra neutemeljenom. Jedna stranka koja je tvrdila da je opseg proizvoda bio preširok, navela je usporedbu proizvoda s različitim razinama ukrašavanja, no njezine su izjave o krajnjoj namjeni (za vrt i djecu, s jedne strane, i ukrašavanje, s druge) sporne jer nema jasnog razgraničenja pa se te izjave mogu prije smatrati potvrdom zaključka iz uvodne izjave 55. Privremene uredbe. Trebalo bi napomenuti da je jedan uvoznik s proizvodnjom u NRK-u naveo da je preko 99 % keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda koji se prodaju u Unije uglavnom ili isključivo bijelo. Neke su stranke osporavale uvodnu izjavu 58. Privremene uredbe na temelju toga što u okviru ispitnog postupka institucije nisu provele nikakvo ispitivanje o tome da određena roba možda nije primjerena za slobodnu trgovinu u Uniji. Međutim, ta činjenica ne umanjuje zaključak iz uvodne izjave 63. Privremene uredbe.
2.3. Zaključak
(36)
S obzirom na gore navedeno, opseg proizvoda se konačno definira kao keramički stolni i kuhinjski proizvodi, osim keramičkih noževa, keramičkih mlinova za kondimente ili začine i njihovih dijelova za mljevenje, keramičkih noževa za guljenje, keramičkih brusilica za noževe i plitica za pizze od kordieritne keramike, vrste koja se koristi za pečenje pizze ili kruha, podrijetlom iz NRK-a, trenutačno obuhvaćeni oznakama KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 i ex 6912 00 90.
(37)
U izostanku drugih komentara o dotičnom proizvodu i istovjetnom proizvodu, potvrđuju se sve ostale odredbe iz uvodnih izjava od 24. do 63. Privremene uredbe.
3. DAMPING
3.1. Tretman tržišnog gospodarstva (MET)
(38)
Nakon privremene objave jedan proizvođač izvoznik, jedan proizvođač iz Unije i jedan uvoznik su tvrdili da je određivanje MET-a izvršeno izvan roka, tj. nakon tromjesečnog razdoblja utvrđenog u članku 2. stavku 7. točki (c) Osnovne uredbe i da bi ispitni postupak stoga trebalo prekinuti bez uvođenja antidampinških mjera. Ova tvrdnja o određivanju MET-a već je dana u privremenoj fazi i Komisija ju je odbacila u uvodnim izjavama 72. i 73. Privremene uredbe. Nakon konačne objave još je pet proizvođača izvoznika dostavilo sličan zahtjev. U potporu tvrdnji oslanjali su se na odluke Suda u predmetima Brosmann i Aokang Shoes (4).
(39)
Najprije se podsjeća da predmeti Brosmann i Aokang Shoes nisu primjereni za ocjenu zakonitosti analize MET-a u ovom ispitnom postupku, jer se ti predmeti, za razliku od ovog ispitnog postupka, odnose na situacije kada procjene MET-a uopće nisu provedene.
(40)
Nadalje, predmeti Brosmann i Aokang Shoes nisu relevantni za ocjenu zakonitosti ovog ispitnog postupka s obzirom na to da je Osnovna uredba u međuvremenu izmijenjena (5). Članak 2. stavak 7. Osnovne uredbe, kako je izmijenjena, kaže da Komisija određuje MET u pogledu trgovačkih društava uključenih u uzorak prema članku 17. Osnovne uredbe i to u roku od sedam mjeseci od pokretanja ispitnog postupka, ali ni u kom slučaju ne duže od osam mjeseci nakon pokretanja ispitnog postupka. To se primjenjuje na sve nove ispitne postupke i one koji su u tijeku od 15. prosinca 2012., uključujući stoga ovaj postupak.
(41)
U svakom slučaju, mora se podržati tumačenje sudske prakse da nije bilo povrede per se prava na određivanje MET-a, bez obzira na činjenicu da se nije poštovao tromjesečni rok. Stoga se zadržava zaključak iz uvodne izjave 73. Privremene uredbe.
(42)
Zbog velikog broja primljenih zahtjeva za MET i potrebe u tom trenutku za provedbom brojnih posjeta radi provjere za ispitivanje tih zahtjeva, utvrđivanje MET-a nije napravljeno u roku od sedam mjeseci. Međutim, utvrđivanje je dovršeno u roku od osam mjeseci od dana pokretanja u skladu sa zahtjevima Osnovne uredbe, kako je izmijenjena Uredbom 1168/2012. Navod da su prava u tom pogledu uklonjena s retroaktivnim učinkom nije opravdan kako je gore objašnjeno.
(43)
S obzirom na gore navedeno, odbacuje se tvrdnja da bi antidampinški ispitni postupak trebalo prekinuti bez uvođenja antidampinških mjera zbog nemogućnosti utvrđivanja MET-a u roku od tri mjeseca.
(44)
Nadalje, jedan proizvođač izvoznik koji nije u uzorku i koji nije pokazao da jasne računovodstvene evidencije koje su nezavisno revidirane u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima te mu je, stoga, odbačen zahtjev za MET, i dalje je tvrdio da navodne računovodstvene pogreške, ako postoje, na temelju kojih mu je odbijen zahtjev, nisu materijalne i da je stoga odluka o odbacivanju zahtjeva za MET bila nerazmjerna i kršila načelo proporcionalnosti. Nakon konačne objave, navedeni je proizvođač izvoznik zadržao svoju tvrdnju, ali nije dostavio nove argumente.
(45)
Argumenti o ozbiljnosti računovodstvenih evidencija u biti su bili istovjetni argumentima danima tijekom ispitnog postupka o MET-u te ih je Komisija odbacila prije utvrđivanja MET-a. Međutim, u pogledu argumenta da se odbacivanjem zahtjeva za dodjelu MET-a krši načelo proporcionalnosti trebalo bi podsjetiti da su kriteriji za MET utvrđeni u članku 2. stavku 7. točki (c) Osnovne uredbe kumulativni i da se MET ne može zakonski odobriti ako nisu svi ispunjeni. Osim toga, budući da je teret dokaza na trgovačkom društvu koje traži MET i da to društvo nije pokazalo da ima jasne računovodstvene evidencije, Komisija je jedino mogla odbiti MET. Stoga se odluka o odbijanju MET-a ne može smatrati povredom načela proporcionalnosti. U svakom slučaju, prema članku 2. stavku 7. točki (d) Osnovne uredbe, kako je izmijenjena Uredbom 1168/2012 (6), ako Komisija ograniči ispitni postupak na korištenje odabira uzorka, utvrđivanje MET-a ograničava se na stranke uključene u uzorak.
3.2. Individualni tretman (IT)
(46)
Podsjeća se da, iako je šesnaest proizvođača izvoznika zatražilo IT, ispitani su samo zahtjevi primljeni od trgovačkih društava u uzorku prema članku 9. stavku 6. Osnovne uredbe i naknadno su prihvaćeni. Od preostalih jedanaest proizvođača izvoznika, sedam ih je zatražilo individualno ispitivanje.
(47)
U skladu s člankom 9. stavkom 5. i člankom 9. stavkom 6. Osnovne uredbe, individualne se pristojbe primjenjuju na uvoz izvoznika ili proizvođača kojima će se odobriti individualno ispitivanje, kako je predviđeno u članku 17. stavku 3. Osnovne uredbe. U skladu s tim, četirima trgovačkim društvima koja su zatražila IT, ali ne i individualno ispitivanje nije se mogla odobriti individualna pristojba.
(48)
Jedan je proizvođač izvoznik tvrdio da je dostavio sve potrebne informacije u danim rokovima te da je, stoga, trebalo ispitati njegov zahtjev za IT i odobriti mu individualnu maržu u skladu s odlukom Suda u predmetu Brosmann (7).
(49)
Ta se tvrdnja ne može prihvatiti. Budući da predmetno trgovačko društvo nije bilo uključeno u uzorak, njegov se zahtjev za IT mogao procijeniti samo u kontekstu individualnog ispitivanja, ako se ono provede prema članku 17. stavku 3. Osnovne uredbe.
(50)
U izostanku dodatnih komentara o IT-u, potvrđuju se uvodne izjave od 79. do 81. Privremene uredbe.
3.3. Individualno ispitivanje (II)
(51)
Sedam proizvođača izvoznika koji sadrže deset pravnih subjekata podnijelo je zahtjeve za individualno ispitivanje prema članku 17. stavku 3. Osnovne uredbe. Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 82. i 83. Privremene uredbe, u fazi privremenih mjera nisu donesene nikakve odluke u pogledu tih zahtjeva.
(52)
Proizvođači izvoznici su 21. prosinca 2012. obaviješteni da se njihovi zahtjevi za individualno ispitivanje ne mogu prihvatiti, jer bi bili bespotrebno teški i onemogućili bi dovršetak ispitnog postupka na vrijeme.
(53)
Jedan je proizvođač izvoznik tvrdio da je, prema članku 17. stavku 3. Osnovne uredbe, individualno ispitivanje zakonsko pravo i da je Komisijino odbijanje tog ispitivanje neopravdano, jer niti broj trgovačkih društava niti zatraženo ispitivanje ne bi, s obzirom na resurse Komisije, bili bespotrebno teški ili onemogućili dovršetak ispitnog postupka u roku. Nakon konačne objave ova je tvrdnja ponovljena, no nisu izneseni dodatni argumenti.
(54)
Odluka o tome treba li prihvatiti individualna ispitivanja donosi se ovisno o pojedinom slučaju, uzimajući u obzir broj dostavljenih zahtjeva i vrijeme potrebno za procjenu tih zahtjeva. U ovom slučaju, trebalo bi podsjetiti da je Komisija bila zakonom obvezna provesti ispitivanja u vezi s MET-om u šesnaest pravnih subjekata u NRK-u, uključujući trgovačka društva koja nisu odabrana u uzorak. S obzirom na vremenska ograničenja uvedena zakonskim postupovnim rokovima, nisu se stoga mogla provesti individualna ispitivanja prije privremenih nalaza. S obzirom na ograničeno vrijeme raspoloživo nakon toga te uzimajući u obzir broj podnesenih zahtjeva i ograničene resurse dostupne službama odgovornima za antidampinške ispitne postupke u Komisiji, zaključeno je da bi u ovom slučaju provedba individualnih ispitivanja bila bespotrebno teška.
3.4. Uobičajena vrijednost
3.4.1. Odabir analogne zemlje
(55)
Nakon uvođenja privremenih mjera dodatno je ispitan odabir primjerene analogne zemlje. U tom kontekstu je proveden posjet radi provjere u poslovnim prostorijama tajlandskog proizvođača izvoznika koji je dostavio odgovor na upitnik, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 87. Privremene uredbe. Međutim, nakon ispitivanja i provjere informacija primljenih od proizvođača iz Tajlanda koji surađuje, zaključeno je da tajlandskih proizvođač nije mogao dostaviti dovoljno detaljne podatke o vrsti proizvoda prodanih na domaćem tržištu. Stoga se smatra da bi Brazil trebalo zadržati kao najprimjereniju analognu zemlju.
(56)
Međutim, informacije dobivene iz Tajlanda služile su kao potpora nekim nalazima donesenim u Brazilu, posebno o razini razlike u cijenama između brendiranih i nebrendiranih proizvoda (vidjeti donju uvodnu izjavu 91.).
(57)
Nakon konačne objave javilo se jedno industrijsko udruženje i osporavalo izbor Brazila kao primjerene analogne zemlje. U osnovi je tvrdilo da se čini kako se jedini razlog za odabir Brazila temelji na činjenici da ni jedna druga zemlja nije bila primjerena. Ta se tvrdnja ne može prihvatiti. Iz uvodnih izjava od 84. do 88. Privremene uredbe jasno proizlazi da se Brazil smatrao primjerenom analognom zemljom na temelju činjenica o domaćem tržištu. Činjenica da je Komisija nakon privremenih mjera nastavila ispitivati i druge moguće analogne zemlje ne dovodi do zaključka da Brazil nije primjeren izbor.
(58)
S obzirom na gore navedeno i u izostanku drugih komentara o pitanju izbora Brazila kao primjerene analogne zemlje, potvrđuju se uvodne izjave od 84. do 88. Privremene uredbe.
3.4.2. Utvrđivanje uobičajene vrijednosti
(59)
Nakon privremene objave nekoliko je zainteresiranih stranaka tvrdilo da je utvrđivanje uobičajene vrijednosti bilo pogrešno, jer navodno nije utvrđena za prodaju istovjetnih proizvoda u Brazilu i stoga je to dovelo do iskrivljenih i netočnih rezultata, posebno u pogledu proizvoda od kremenaste gline i drugih vrsta proizvoda koji se ne proizvode niti prodaju u analognoj zemlji. Neki proizvođači izvoznici također su tvrdili da metodologija za utvrđivanje izračunate uobičajene vrijednosti iz uvodne izjave 94. Privremene uredbe nije bila propisno objavljena.
(60)
Komentari primljeni nakon privremene objave pokazuju da metodologija korištena za utvrđivanje uobičajene vrijednosti nije bila u potpunosti jasna nekim zainteresiranim strankama. Kako bi se odgovorilo na te komentare, dodatno je objašnjena metodologija za utvrđivanje uobičajene vrijednosti.
(61)
Budući da su odbačeni svi zahtjevi za primjenu MET-a, uobičajena vrijednost za sve kineske proizvođače izvoznike u uzorku utvrđena je na temelju podataka koje je dostavio proizvođač u analognoj zemlji prema članku 2. stavku 7. točki (a) Osnovne uredbe.
(62)
U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe, Komisija je najprije ispitala je li prodaja istovjetnog proizvoda u Brazilu nezavisnim kupcima reprezentativna. Utvrđeno je da je prodaja istovjetnog proizvoda brazilskog proizvođača koji surađuje reprezentativna na brazilskom domaćem tržištu u usporedbi s dotičnim proizvodom koji u Uniju izvoze proizvođači izvoznici uključeni u uzorak. U tom pogledu se podsjeća da u skladu s člankom 1. stavkom 4. Osnovne uredbe, „istovjetan proizvod” znači proizvod koji je identičan, to jest proizvod sličan u svim pogledima proizvodu koji se razmatra ili, ako nema takvog proizvoda, drugi proizvod koji, iako nije sličan u svim pogledima, ima obilježja vrlo slična obilježjima proizvoda koji se razmatra.
(63)
Komisija je naknadno ispitala može li se ova prodaja smatrati ostvarenom u uobičajenom tijeku trgovine prema članku 2. stavku 4. Osnovne uredbe. To je učinjeno tako što je utvrđen udio profitabilne prodaje nezavisnim kupcima. Poslovi prodaje smatrali su se profitabilnima kada je jedinična cijena bila jednaka ili iznad troškova proizvodnje. Trošak proizvodnje brazilskog proizvođača koji surađuje tako je utvrđen.
(64)
To ispitivanje je pokazalo da je za sve vrste proizvoda više od 80 % obujma prodaje na domaćem tržištu bilo iznad troška i da je ponderirana prosječna prodajna cijena svih vrsta bila jednaka ili viša od jediničnog troška proizvodnje.
(65)
U skladu s tim, uobičajena je vrijednost prema vrsti proizvoda izračunana kao ponderirani prosjek stvarnih domaćim cijena cjelokupne prodaje, bez obzira na to je li prodaja bila profitabilna ili ne. Iz toga proizlazi da, suprotno od onoga što je navedeno u uvodnoj izjavi 94. Privremene uredbe, nikakva izračunata uobičajena vrijednost nije utvrđena za neprofitabilnu prodaju.
3.4.3. Izvozna cijena
(66)
U izostanku bilo kakvih komentara u pogledu izvoznih cijena, potvrđuje se uvodna izjava 95. Privremene uredbe.
3.4.4. Usporedba
(67)
Nakon privremene objave nekoliko je zainteresiranih stranaka tvrdilo da je, općenito, metodologija korištena za usporedbu uobičajene vrijednosti i izvozne cijene bila pogrešna, jer nije korištena za usporedbu istovjetnih proizvoda te da temelj da donošenje prilagodbi nije dovoljno objašnjen. Točnije, jedan je proizvođač izvoznik tvrdio da je za proizvode od kremenaste gline, koje nije proizvodio i prodavao analogni proizvođač, Komisija trebala usporediti izvoznu cijenu s domaćom cijenom za proizvode od fajanse, valjano prilagođenom, umjesto izračuna uobičajene vrijednost. Štoviše, nekoliko je proizvođača izvoznika tvrdilo da je za nekoliko drugih vrsta proizvoda, koje su proizvodili i prodavali proizvođači izvoznici, usporedba između izvozne cijene i prosječne cijene po kilogramu za generičku vrstu proizvoda prodanu u Brazilu temeljena isključivo na vrsti korištenog keramičkog materijala neizbježno dovela do usporedbe između proizvoda koji nisu istovjetni i to je prouzročilo pogreške u rezultatu. Osim toga, jedan je proizvođač izvoznik tvrdio da je prilagodba za brendiranje na temelju članka 2. stavka 10. točke (k) bila podcijenjena, dok je drugi proizvođač izvoznik tvrdio da se razina te prilagodbe nije temeljila na pouzdanim i potkrijepljenim podacima te stoga nije opravdana. Isti je proizvođač izvoznik tvrdio i da bi njegove izvozne cijene trebalo prilagoditi za razlike u količinama prodanima na različitim razinama trgovine. Konačno, nekoliko je zainteresiranih stranaka tvrdilo da metodologija korištena za prilagodbe za razlike u fizičkim svojstvima nije utemeljena i nije jasno prema kojim su podacima napravljene te prilagodbe.
(68)
S obzirom na primljene komentare, preispitane su metodologija korištena za usporedbu cijena i prilagodbe za potrebe usporedivosti cijena prema članku 2. stavku 10. Osnovne uredbe. Najvažnije, za proizvode koji su u privremenoj fazi uspoređivani na temelju prosječne cijene po kilogramu za generički proizvod isključivo na temelju korištenog keramičkog materijala, usporedba je napravljena s najsličnijim proizvodom (vidjeti donju uvodnu izjavu 77.) što je omogućilo točniju i pošteniju usporedbu cijena.
(69)
Uobičajena vrijednost i izvozna cijena uspoređene su na razini franko tvornica. Dampinške marže utvrđene su usporedbom pojedinačnih izvoznih cijena franko tvornica izvoznika u uzorku s domaćim prodajnim cijenama analognog proizvođača istovjetnog proizvoda. Međutim, neki poslovi izvoza odnosili su se na netipične vrste proizvoda, kao što su prstenovi za salvete, podlošci za noževe ili podmetači za čajnike, za koje se nije mogla osigurati primjerena usporedba. Stoga, uzimajući u obzir da su ti poslovi bili zanemarivi, jer su ukupno činili manje od 0,5 % obujma izvoza, bili su isključeni.
(70)
Kako bi se osigurala primjerena usporedba između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene, napravljene su odgovarajuće prilagodbe za razlike koje utječu na cijenu i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. Prilagodbe su izvršene, prema potrebi, u vezi s razlikama u fizičkim obilježjima, razinom trgovine i ostalim čimbenicima koji utječu na usporedivost cijena, prije svega brendiranje.
(71)
Najprije je ispitano je li prilagodba za razlike u fizičkim svojstvima na temelju članka 2. stavka 10. točke (a) Osnovne uredbe bila opravdana.
(72)
U slučajevima kada je uobičajena vrijednost utvrđena na temelju najsličnijeg proizvoda (vidjeti gornju uvodnu izjavu 68.), prilagodba je napravljena za razlike u fizičkim svojstvima kako bi se osigurala primjerena usporedivost cijena između istovjetnih proizvoda.
(73)
U pogledu proizvoda od kremenaste gline, izvozna cijena je uspoređena s domaćom prodajnom cijenom najsličnijeg proizvoda koji se proizvodi i prodaje u analognoj zemlji, tj. prodajna cijena proizvodâ napravljenih od fajanse umjesto kremenaste gline, ali istovjetnih u svim drugim aspektima, prilagođena prema gore za 5 % kako bi odražavala razliku u cijenama između proizvoda od fajanse i kremenaste gline.
(74)
Jedan proizvođač izvoznik tvrdi da su troškovi proizvodnje i maloprodajna cijena za proizvode od fajanse više od proizvoda od kremenaste gline. U skladu s time, izvoznu cijenu za njegove proizvode od kremenaste gline trebalo bi prilagoditi prema dolje, a ne prema gore. U potporu toj tvrdnji, proizvođač izvoznik oslanja se u biti na vlastite procjene proizvodnih troškova proizvoda od fajanse odnosno kremenaste gline te izvatka iz cjenika u kojem se navode maloprodajne cijene proizvoda od fajanse i kremenaste gline.
(75)
Te informacije, koje su dostavljene vrlo kasno u postupku, i tek nakon konačne objave, u velikoj su suprotnosti s informacijama koje su dostavljene Komisiji tijekom ispitnog postupka od drugih zainteresiranih stranaka, tj. podnositelja pritužbe, industrije Unije i proizvođača u analognoj zemlji. Sve su te stranke navele da su proizvodi od kremenaste gline kvalitetniji, tj. trajniji od proizvoda od fajanse te da je njihova proizvodnja skuplja, jer kremenasta glina u biti je jače pečena glina, a fajansa manje pečena. U skladu s tim, proizvodi od kremenaste gline mogu se općenito prodavati po višim cijenama. Ta je informacija dodatno potkrijepljena javno dostupnim tržišnim informacijama.
(76)
Trebalo bi nadalje napomenuti da predmetni proizvođač izvoznik ne proizvodi sam proizvode od fajanse i stoga je samo dao procjenu troškova njihove proizvodnje. Osim toga, dostavljeni cjenik ne dovodi do zaključka da su proizvodi od fajanse općenito skuplji od proizvoda od kremenaste gline. Stoga dostavljeni dokazi ne pokazuju da je prilagodba napravljena za primjerenu usporedbu cijena između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene proizvoda od kremenaste gline pogrešna te je tvrdnja u skladu s tim odbačena.
(77)
U pogledu drugih vrsta proizvoda za koje se usporedba u privremenoj fazi temeljila na prosječnoj cijeni po kilogramu i samo na keramičkom materijalu, Komisija je dodatno analizirala dotične vrste proizvoda i usporedila izvoznu cijenu s najsličnijom vrstom proizvoda koji se proizvodi i prodaje u analognoj zemlji. Kada su se razlikovala samo manja fizička svojstva, npr. vrsta premaza ili dekoracije, dok su sva ostala osnovna svojstva vrste proizvoda bila istovjetna, prodajna cijena najsličnijeg proizvoda prilagođena je za stvarnu razliku u cijenama utvrđenu za razliku u fizičkim svojstvima. Za druge vrste proizvoda, kada se razlikuje više fizičkih svojstava, izvozna je cijena uspoređena s prosječnom prodajnom cijenom najsličnijeg proizvoda. Za te vrste proizvoda, najsličniji proizvod imao je nekoliko jednakih osnovnih fizičkih svojstava ili sve od navedenog: keramički materijal, vrsta proizvoda, osnovni oblik, ukrašavanje i premaz.
(78)
Dva proizvođača u uzorku su tvrdila da bi, slično prilagodbama napravljenima u slučajevima kada se samo jedno manje fizičko svojstvo razlikovalo, prilagodbu trebalo napraviti i kada se razlikovalo više fizičkih svojstava najsličnijeg proizvoda.
(79)
Podsjeća se da u slučajevima kada se razlikuje samo jedno manje fizičko svojstvo, prodajna cijena najsličnijeg proizvoda prilagođena je tako da se u obzir uzela stvarna razlika u cijeni utvrđena za predmetnu razliku dok, s druge strane, kada se više fizičkih svojstava razlikuje, usporedba je napravljena na temelju prosječne cijene proizvoda s istovjetnim fizičkim svojstvima. Stoga, u potonjem slučaju, nikakva prilagodba cijene nije bila potrebna za fizičku razliku između istovjetnih proizvoda, jer imaju jednaka osnovna fizička svojstva. U skladu s tim, ta se tvrdnja ne može prihvatiti.
(80)
Jedan od gore navedenih proizvođača izvoznika također je zatražio dodatne prilagodbe za razlike u fizičkim svojstvima u pogledu mase i bjeline dotičnog proizvoda. Tvrdio je da koristi sirovinu niže kvalitete te su stoga trošak i cijena njegovih proizvoda niži nego za istovjetni proizvod koji se prodaje u analognoj zemlji. Njegovu bi izvoznu cijenu stoga trebalo prilagoditi na razuman iznos. U tom pogledu se najprije podsjeća da trgovačkom društvu nije odobren status tržišnog gospodarstva i da njegovi troškovi proizvodnje stoga nisu provjereni. Osim toga, tvrdnja da su njegovi proizvodi otprilike 5 % teži od standardnih proizvoda nije pokrijepljena provjerljivim ili dodatnim dokumentima te se stoga smatra neutemeljenom. U pogledu bjeline, s obzirom na to da je navedeni proizvođač izvoznik u svojem podnesku priznao da su njegovi proizvodi uobičajene bijele boje, nije objasnio zašto bi prilagodba u tom pogledu bila opravdana. Stoga se te tvrdnje odbacuju.
(81)
Drugi proizvođač izvoznik je tvrdio da Komisija nije usporedila neke njegove izvozne cijene s uobičajenom vrijednosti odgovarajućeg najsličnijeg proizvoda. Taj se uvoz odnosio na prodaju dekorativnih proizvoda putem nepovezanog trgovca koji je, navodno, osigurao dekoraciju (naljepnice) besplatno. Kao posljedica toga, izvozna cijena nije uključivala trošak dekoracije i trebalo ju je stoga usporediti s uobičajenom vrijednosti utvrđenom za neukrašene proizvode ili, s druge strane, prosječnom uobičajenom cijenom ukrašenih i neukrašenih proizvoda.
(82)
Podsjeća se da trošak proizvodnje nije bitan čimbenik za usporedivost cijena koja se isključivo temelji na usporedbi između uobičajene vrijednosti i izvozne cijene istovjetnih proizvoda. Iz dostavljenih informacija, također je jasno da su predmetni izvozni proizvodi zaista bili ukrašeni iako proizvođač izvoznik navodno nije snosio pune troškove povezane s dodanom vrijednosti koji se mogu pripisati dekoraciji. Međutim, to nije čimbenik koji može opravdati prilagodbu cijene za razlike u fizičkim svojstvima s istovjetnim proizvodom u analognoj zemlji. U svakom slučaju, s obzirom na kasnu fazu postupka u kojoj je dostavljen ovaj zahtjev, podaci dostavljeni u potporu tvrdnji ne mogu se provjeriti. U skladu s tim, zahtjev se odbacuje.
(83)
S obzirom na veliki broj mogućih kombinacija setova keramičkih stolnih proizvoda koji se prodaju u NRK-u odnosno Brazilu, za potrebe postizanja primjerene usporedbe cijena, smatralo se potrebnim grupirati različite setove na temelju broja i vrste elemenata kombiniranih u setu. Prosječna domaća prodajna cijena u analognoj zemlji za različite kombinacije tako grupiranih setova uspoređena je s izvoznom cijenom za kombinacije setova obuhvaćenih tim grupama.
(84)
Jedan je proizvođač izvoznik tvrdio da zbog velikog broja mogućih kombinacija proizvoda koji čine set, metodologija grupiranja ne omogućuje primjerenu usporedbu cijena, jer ne uzima u obzir svojstva svakog dijela koji čini set. Stoga je taj proizvođač izvoznik tvrdio da bi setove trebalo isključiti iz izračuna dampinške marže.
(85)
Podsjeća se da se izračuni dampinga za setove temelje na usporedbi prosječne cijene po kilogramu, a ne zasebno za svaki dio. Stoga je potrebno utvrditi točnu kombinaciju različitih dijelova u svakom setu radi primjerene usporedbe cijena u pogledu setova. Korištenom metodologijom grupiranja uzimaju se u obzir osnovna svojstva različitih kombinacija setova ako su setovi određeni kao npr. setovi za kavu i/ili čaj, setovi za jelo i drugi setovi kao i broj kombiniranih dijelova. U tim se okolnostima smatra da je napravljena primjerena usporedba u pogledu setova u smislu članka 2. stavka 10. Osnovne uredbe. Iz toga proizlazi da se tvrdnja ne može prihvatiti.
(86)
Nadalje, kako je opisano u uvodnoj izjavi 99. Privremene uredbe, ispitnim je postupkom utvrđeno da kineski proizvođači izvoznici općenito razvrstavaju svoje proizvode u do pet različitih kategorija od A do E uz značajne razlike u cijeni. Veliku većinu izvoza u Uniju, međutim, čine proizvodi iz kategorija A, B i C te njihove kombinacije. Navedeno razvrstavanje, međutim, nije opće primjenjivo niti utemeljeno ni na jednoj općenitoj normi industrije, nego je specifično za pojedino trgovačko društvo te omogućava razlikovanje cijena. S druge strane, proizvođač iz analogne zemlje na domaćem brazilskom tržištu prodaje proizvode koji su istovjetni proizvodima iz kategorije A, zbog čega je utvrđen utjecaj na usporedivost cijena. Prema tome, izvozna cijena prilagođena je naviše prema kineskoj kategoriji A kako bi bila usporediva s proizvodom koji prodaje analogni proizvođač na brazilskom tržištu. Ta razina navedene prilagodbe posebno je utvrđena za svako trgovačko društvo u uzorku kada je to bilo potrebno i temeljila se na stvarnoj i provjerenoj razlici u cijenama između različitih kategorija.
(87)
Nakon konačne objave, javio se jedan proizvođač izvoznik u uzorku i tvrdio da dijelovi njegove izvozne prodaje koja se obavljala preko nepovezanog trgovca sadržavali kombinaciju kategorija A i B te ih stoga trebalo prilagoditi na razinu cijene za kategoriju A. Tvrdio je da je razlika u cijeni iznosila 25 % i dostavio je preslike računa i ponuda kao dokaze u potporu tome.
(88)
Međutim, te informacije nisu dostavljene niti tijekom ispitnog postupka, uključujući posjet radi provjere, niti nakon Komisijine objave privremenih nalaza. S druge strane, taj je proizvođač tijekom cijelog ispitnog postupaka navodio da izvozi samo proizvode kategorije A. Nije dostavljen cijeli cjenik, iako je to od njega zatraženo u upitniku, kako bi se izračunala navodna razlika u cijeni između različitih kategorija, nego samo ograničeni broj ponuda. U takvim okolnostima i uzimajući u obzir vrlo kasnu fazu postupka u kojoj su dostavljene informacije, upitna je njihova pouzdanost i ni u kojem slučaju se ne može provjeriti. U skladu s tim, zahtjev se odbacuje.
(89)
Nadalje, kako je opisano u uvodnoj izjavi 98. Privremene uredbe, također se ispitivalo je li prilagodba razine trgovine na temelju članka 2. stavka 10. točke (d) Osnovne uredbe bila opravdana. Utvrđeno je da je izvozna cijena na drukčijoj razini trgovine od uobičajene vrijednosti, jer je kineski izvoz većinom ostvaren na veleprodajnoj razini, dok se domaća prodaja u analognoj zemlji ostvarivala i na maloprodajnoj razini. Ispitnim je postupkom dalje utvrđeno da na oba tržišta različiti distribucijski lanci utječu na razinu cijene, a time i na primjerenu usporedivost cijena između izvozne cijene i uobičajene vrijednosti. Prema tome, kako bi se primjereno usporedile izvozna cijena i uobičajena vrijednost, potonja je utvrđena za svaku vrstu proizvoda i prilagođena za svaku razinu korištenjem razlika u cijeni utvrđenih između različitih razina trgovine u analognoj zemlji. Podsjeća se da je, prema potrebi, napravljena dodatna prilagodba razine trgovine u Privremenoj uredbi na temelju razlike u cijeni utvrđene u pogledu količina prodanih na svakoj razini trgovine (uvodna izjava 98. Privremen uredbe). Ta dodatna prilagodba smatrala se opravdanom, jer je ispitni postupak u privremenoj fazi ukazao na to da, dok je većina kineske izvozne prodaje izvršena u velikim količinama, većina domaće prodaje napravljena je u manjim količinama što je dovelo do razlika u cijenama na istoj razini trgovine. Međutim, daljnji ispitni postupak i detaljnija analiza domaćih poslova prodaje u analognoj zemlji pokazali su, suprotno privremenim nalazima, da je omjer malih i velikih količina koje prodaje analogni proizvođač sličan omjeru kineskih proizvođača izvoznika. U skladu s tim, navedena se prilagodba više nije smatrala primjerenom ili opravdanom.
(90)
Kao treće, kako je opisano u uvodnoj izjavi 100. Privremene uredbe, ispitnim je postupkom utvrđeno da brazilski proizvođač na brazilskom tržištu prodaje isključivo brendirane proizvode, dok kineski proizvođači izvoznici ne izvoze brendirane proizvode, nego, proizvode „privatnih marki” ili generičke keramičke stolne i kuhinjske proizvode. Potrošači obično doživljavaju brendirane proizvode kao proizvode koji odaju prestiž, provjerenu kvalitetu i dizajn, što znači i višu tržišnu cijenu, dok se generički proizvodi i/ili proizvodi privatnih marki, iako imaju ista fizička i tehnička svojstva, obično prodaju po znatno nižim cijenama. Dok se dodana vrijednost brendiranih proizvoda općenito ne može precizno kvantificirati u sažetku, jer se razlikuje od brenda do brenda i ovisi o mnogo različitih čimbenika poput percepcije potrošača, prepoznatljivosti brenda i drugih čimbenika koji se ne mogu kvantificirati, brazilski proizvođač u ovom je slučaju potvrdio da se njegovi brendirani proizvodi na brazilskom tržištu mogu prodavati po značajno višim cijenama od ostalih nebrendiranih proizvoda. Nadalje, izvješće o brazilskom tržištu stolnih i kuhinjskih proizvoda je potvrdilo da su brazilski potrošači izrazito usmjereni na brendove i da je brazilski proizvođač iz analogne zemlje proizvođač s dugom tradicijom i jako poznat. S obzirom na te elemente, napravljena je prilagodba domaće prodajne cijene prema dolje od 40 % u odnosu na uobičajenu vrijednost prema članku 2. stavku 10. točki (k) Osnovne uredbe.
(91)
S obzirom na gore navedenu prilagodbu, podsjeća se da su dva proizvođača izvoznika osporavala temelj na kojem je napravljena prilagodba, kao i razinu prilagodbe (vidjeti gornju uvodnu izjavi 67. Međutim, nesporno je da brendirani proizvod traži više prodajne cijene od istovjetnog nebrendiranog proizvoda i da to utječe na usporedivost cijena. Štoviše, osim informacija koje je dostavio proizvođač u analognoj zemlji, podaci o stvarnoj i provjerenoj cijene od proizvođača iz Tajlanda koji surađuje, kao i informacije primljene od jednog proizvođača iz Unije nakon privremene objave, potvrđuju da je razina prilagodbe primjerena. Točnije, utvrđeno je da je stanje na tržištu na Tajlandu usporedivo s Brazilom, jer postoji mali broj dobro poznatih brendova s dugom tradicijom. Tvrdnje se, stoga, ne mogu prihvatiti.
(92)
Nakon konačne objave ni jedan se proizvođač izvoznik nije protivio toj prilagodbi, dok je udruženje podnositelja pritužbe tvrdilo da je prilagodba za brendiranje previsoka, posebno u pogledu neporculanskih proizvoda. U potporu toj tvrdnji podnositelj pritužbe je uputio na cjenike i informacije koje su dostavili neki proizvođači iz Unije.
(93)
Dok dostavljene informacije potvrđuju nalaze Komisije da je dodana vrijednost brenda na određenom tržištu posebna za svako trgovačko društvo/brend, dane informacije ne mogu dovesti u pitanje razinu prilagodbe koja je utvrđena za brendirane proizvode koje prodaje analogni proizvođač na domaćem brazilskom tržištu, jer su se dane informacije odnosile samo na tržište Unije. S obzirom na veliki broj proizvođača iz Unije, raznolikost tržišta Unije sa svojim regionalnim razlikama, i u pogledu usmjerenosti na brend, te veliki tržišni udio kineskog uvoza, stanje na tržištu Unije razlikuje se od brazilskog. Stoga, a i u svjetlu razmatranja u gornjim uvodnim izjavama 90. i 91., tvrdnja se ne može prihvatiti.
(94)
Kako je opisano u uvodnoj izjavi 101. Privremene uredbe, izvršene su daljnje prilagodbe, prema potrebi, u pogledu prijevoza, osiguranja, manipulativnih i popratnih troškova, pakiranja, kredita, bankovnih naknada i provizija u svim slučajevima kada je utvrđeno da utječu na usporedivost cijena.
3.5. Dampinške marže
(95)
U izostanku komentara, potvrđuje se metodologija korištena za izračun dampinških marži, kako je određeno u uvodnim izjavama od 102. do 105. Privremene uredbe.
(96)
Nakon privremene objave, Komisija je obaviještena da su neka društva za trgovinu, koja ne proizvode dotični proizvod, pogrešno navedena u Prilogu I. Privremenoj uredbi i stoga se na njih primjenjivala dampinška pristojba utvrđena za proizvođače izvoznike koji surađuju. Komisija je obavijestila navedena trgovačka društva o svojoj namjeri da ih ukloni iz Priloga I. i dala im je mogućnost dostavljanja komentara. Nakon ispitivanja primljenih komentara, nekoliko je trgovačkih društava za trgovinu uklonjeno iz Priloga I. Prema potrebi, zamijenjeni su povezanim proizvođačem izvoznikom koji surađuje.
(97)
Uzimajući u obzir prilagodbe napravljene u odnosu na uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu, kako je određeno u gornjim uvodnim izjavama 67.- 94., i u izostanku daljnjih komentara, konačne dampinške marže, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjene, iznose kako slijedi:
Trgovačko društvo
Pristojba (%)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd: Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
Proizvođači izvoznici koji surađuju, a koji nisu u uzorku
17,9
Sva ostala trgovačka društva
36,1
4. ŠTETA
4.1. Razmatrano razdoblje
(98)
Nakon konačne objave, nekoliko je zainteresiranih stranaka ponovilo da je razmatrano razdoblje trebalo započeti 2009. umjesto 2008., jer je gospodarska kriza počela 2008. i kretanja između 2009. i 2011. bilo bi jasno. U pogledu te tvrdnje, napominje se da 2009. ne predstavlja primjereniju godinu za početak razmatranog razdoblja s obzirom na činjenicu da su se učinci gospodarske krize u potpunosti osjetili te godine, što je dovelo do značajnog pada potrošnje u usporedbi s 2008. Tvrdnja se stoga konačno odbacuje.
4.2. Proizvodnja Unije i industrija Unije
(99)
U zajedničkom podnesku nekoliko je uvoznika dovelo u pitanje metodu izračuna brojčanih podataka o proizvodnji Unije koji su dani u uvodnoj izjavi 108. Privremene uredbe. Nekoliko zainteresiranih stranaka ponovilo je te komentare nakon konačne objave. Točnije, smatrale su da podnositelji pritužbe ne bi ispunili stalni zahtjev, jer raspoloživi statistički podaci PRODCOM ukazuju na puno višu razinu proizvodnje istovjetnog proizvoda u EU-u od brojke od 240 200 tona navedene u toj uvodnoj izjavi, što znači da bi podnositelji pritužbe predstavljali manje od 25 % proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji. Te su stranke izračunale da je proizvodnja Unije iznosila 313 187 tona tijekom RIP-a, a do te su brojke došli korištenjem svim podataka PRODCOM-a za porculanske keramičke stolne i kuhinjske proizvode i primjenom prilagodbe od 20 % prema dolje za neporculanske keramičke stolne i kuhinjske proizvode, analogno metodologiji koju je primijenio podnositelj pritužbe i koja se koristila u ispitnom postupku za utvrđivanje obujma uvoza.
(100)
U tom bi pogledu trebalo napomenuti da su, prvo, u okviru zakonske analize antidampinške pritužbe i u skladu s člankom 5. stavkom 4. Osnovne uredbe, službe Komisije provele detaljno ispitivanje prije pokretanja postupka. Komisija je analizirala podatke u pritužbi i kontaktirala sve poznate proizvođače iz Unije te ih zatražila da dostave podatke o proizvodnji, kao i njihovom stavu u pogledu pritužbe i da pomognu Komisiji u utvrđivanju drugim mogućih proizvođača, ako postoje. Informacije o proizvodnji dostavila su i udruženja proizvođača.
(101)
U pogledu te tvrdnje, nadalje, se napominje da su izvor podataka i metodologija za izračun proizvodnje Unije korišteni za svaku godinu razmatranog razdoblja, također, objašnjeni u uvodnoj izjavi 107. Privremene uredbe, tj. u skladu s onim što je napravljeno u fazi pritužbe, temelje se na podacima koje su dostavila europska i nacionalna udruženja, unakrsno provjerenima u odnosu na podatke koje su dostavili individualni proizvođači te s ostalim statističkim izvorima (posebno PRODCOM).
(102)
Kako su podnositelji pritužbe objasnili tijekom ispitnog postupka, podaci koje je dostavilo europsko udruženje temeljili su se, što se tiče porculanskih proizvoda, na podacima PRODCOM-a za porculanske stolne i kuhinjske proizvode, jer je oznaka PRODCOM-a za taj proizvod odgovarala porculanskim proizvodima obuhvaćenima ovim ispitnim postupkom. Što se tiče neporculanskih proizvoda, PRODCOM se nije mogao koristiti, jer je obuhvaćao puno više izrađenih proizvoda od neporculanskih proizvoda obuhvaćenih ovim ispitnim postupkom. Stoga su za ove proizvode nacionalna udruženja prikupila odgovarajuće podatke temeljene na njihovom detaljnom poznavanju svojih tržišta i te je informacije unakrsno provjerilo europsko udruženje prije dostavljanja ukupnih brojčanih podataka Komisiji. Te su brojke ažurirane tijekom ispitnog postupka. Štoviše, popis svih poznatih proizvođača nalazi se u nepovjerljivom spisu i Komisijina je pažnja bila usmjerena samo na postojanje dodatna tri proizvođača u Rumunjskoj. Razlika između statističkih podataka PRODCOM-a i brojke 240 200 proizlazi iz činjenice da opseg proizvoda iz ovog ispitnog postupka ne odgovara oznakama iz statističkih podataka PRODCOM-a što se tiče neporculanskih proizvoda, tj. puno je uži. U slučaju statističkih podataka Eurostat-a o uvozu, ta se razlika zaista mogla uzeti u obzir primjenom prilagodbe od 20 % prema dolje, no to nije bilo primjereno u slučaju podataka o proizvodnji EU-a prijavljenih u bazi podataka PRODCOM-a. Posebno bi se podaci PRODCOM-a za dvije države članice činili pretjerano velikima ako bi se primijenila ista metodologija.
(103)
Stoga je metodologija koju su koristile dotične stranke i koja je navedena u gornjoj uvodnoj izjavi 99. pogrešna. Štoviše, nisu dostavljeni nikakvi dokazi da je proizvodnja koju je prijavila bilo koja država članica, uključujući gore navedene dvije države članice, i koja je uključena u nepovjerljivi spis bila podcijenjena. Također bi trebalo napomenuti da su za neke države članice podaci koje je dostavilo europsko udruženje i koji su korišteni u ispitnom postupku bili znatno viši nego da su se koristili prilagođeni podaci PRODCOM-a. S obzirom na gore navedeno, nema razloga za sumnju u podatke o proizvodnji prijavljene u ovom ispitnom postupku i rezultat ispitivanja reprezentativnosti.
(104)
U izostanku daljnjih komentara, potvrđuju se uvodne izjave 107. i 108. Privremene uredbe.
4.3. Potrošnja Unije
(105)
U zajedničkom podnesku nekoliko je uvoznika osporavalo podatke o potrošnji Unije navedene u uvodnoj izjavi 110. Privremene uredbe. Ta se tvrdnja temeljila na pogrešnoj uporabi statističkih podataka PRODCOM-a za proizvodnju i prodaju Unije, kako je objašnjeno u gornjoj točki 4.2. i stoga se odbacuje.
(106)
Međutim, nakon ponovne provjere statističkih podataka Eurostata o uvozu, utvrđeno je da su ažurirani nakon uvođenja privremenih mjera što je dovelo do nekih manjih promjena. Stoga se radi iscrpnosti, na temelju ažuriranih statističkih podataka Eurostata o uvozu i podnesaka o prodaji industrije Unije na tržištu Unije, potrošnja Unije razvijala kako slijedi:
Tablica 1.
Obujam (u tonama)
2008.
2009.
2010.
RIP
Potrošnja Unije
826 897
687 587
750 828
727 411
Indeks (2008. = 100)
100
83
91
88
(107)
U izostanku daljnjih komentara, potvrđuju se uvodne izjave 109. i od 111. do112. Privremene uredbe.
4.4. Uvoz iz dotične države
4.4.1. Obujam, cijena i tržišni udio dampinškog uvoza iz dotične zemlje
(108)
U zajedničkom podnesku nekoliko je uvoznika osporavalo podatke navedene u uvodnoj izjavi 113. Privremene uredbe. Navedena se tvrdnja temeljila na pogrešnoj uporabi statističkih podataka PRODCOM-a i stoga se odbacuje.
(109)
Na temelju ažuriranih Eurostatovih statističkih podataka o uvozu (vidjeti gornju uvodnu izjavu 106.), obujam, tržišni udio i prosječne cijene uvoza dotičnog proizvoda kretali su se kako slijedi:
Tablica 2.
Uvoz iz NRK-a
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam uvoza (u tonama)
535 593
449 325
516 624
486 170
Indeks (2008. = 100)
100
84
96
91
Tržišni udio (%)
64,8
65,3
68,8
66,8
Prosječna uvozna cijena (EUR/tona)
1 274
1 307
1 473
1 498
Indeks (2008. = 100)
100
103
116
118
(110)
Ažurirani obujam, vrijednosti i kretanja gotovo su jednaki onima analiziranima u Privremenoj uredbi. Tržišni udio kineskog uvoza povećao se s 64,8 % 2008. na 66,8 % u RIP-u. Uvozna cijena povećala se za gotovo 18 % tijekom razmatranog razdoblja, s 1 274 EUR/tona na 1 498 EUR/tona.
(111)
Jedna je stranka tvrdila da nema nikakve poveznice između cijena i obujma kineskog uvoza. U tom pogledu se u skladu s člankom 3. stavkom 3. Osnovne uredbe razmatra je li došlo do značajnog porasta dampinškog uvoza, u apsolutnom iznosu ili relativno u odnosu na proizvodnju ili potrošnju u Uniji. U vezi s učinkom dampinškog uvoza na cijene, razmatra se je li dampinškim uvoznom došlo do značajnog sniženja cijene u usporedbi s cijenom istovjetnog proizvoda industrije Unije, odnosno je li takav uvoz na bilo koji drugi način utjecao na sniženje cijene u velikoj mjeri, odnosno spriječio rast cijene u velikoj mjeri, a do kojeg bi inače došlo. Ni jedan od tih čimbenika sam po sebi ne daje dostatno jasnu smjernicu.
(112)
U okviru gore navedenog konteksta, trebalo bi napomenuti sljedeće. Prvo, u vrijeme kad se potrošnja Unije oporavljala (2009.-2010.), došlo je do značajnog povećanja cijena kineskog uvoza, što bi ukazivalo na to da postoji poveznica. Međutim, važnije je da bi razvoj kineskih cijena tijekom razmatranog razdoblja trebalo ocijeniti u kontekstu značajne razlike u cijenama koja je već postojala 2008. i koja je prikazana prosječnim kineskim uvoznim cijenama (tablica 2.) i prosječnim prodajnim cijenama Unije (tablica 9.) koje su prijavljene u Privremenoj uredbi. Te velike razlike u cijenama potvrđene su visokim razinama sniženja cijena tijekom RIP-a. Povećanje cijena, stoga, nije spriječilo kineski uvoz da poveća tržišni udio tijekom razmatranog razdoblja. Naime, taj je uvoz nastavio izvršavati jak pritisak na cijene industrije Unije koje su pale za 12 % tijekom razmatranog razdoblja. Stoga se taj komentar ne može prihvatiti.
(113)
U pogledu razvoja uvozne cijene (rast) i obujma uvoza (pad) od 2008. do 2011. i zatim 2012. koju je dostavila jedna grupacija kineskih proizvođača izvoznika u uzorku, zabilježeni trend povećanja prosječnih uvoznih cijena ne može osporiti nalaz o štetnom dampingu tijekom RIP-a. Što se tiče razvoja obujma kineskog uvoza, i kako je već naglašeno u uvodnoj izjavi 114. Privremene uredbe i ponovno u gornjoj uvodnoj izjavi 109., pokazatelji tržišnog udjela pokazuje povećanje tržišnog udjela kineskog uvoza za 2 postotna boda. Štoviše, i kako je detaljnije objašnjeno u uvodnim izjavama 116. i 117. Privremene uredbe te u gornjoj uvodnoj izjavi 111., kineski je uvoz znatno snizio cijene.
4.4.2. Sniženje cijena
(114)
Nakon privremene objave, nekoliko je zainteresiranih stranaka zatražilo više detalja o izračunima sniženja cijena od onih koji su dani u uvodnoj izjavi 116. Privremene uredbe. Dodatne su informacije dostavljene u mjeri u kojoj to dopuštaju osjetljiva priroda tih informacija i činjenica da je proizvođačima iz Unije odobrena anonimnost.
(115)
Analogijom na odluku donesenu nakon uvođenja privremenih mjera o isključivanju s popisa izvoza nekih „netipičnih” proizvoda za potrebe izračuna dampinga (vidjeti gornju uvodnu izjavu 69.), navedeni su proizvodi, također, isključeni iz popisa izvoza korištenih za izračune štete. Ta je promjena imala samo manji učinak na marže sniženja cijena, koje su stoga ostale u jednakom rasponu kako je navedeno u uvodnoj izjavi 117. Privremene uredbe.
(116)
U izostanku daljnjih komentara, potvrđuju se uvodne izjave od 113. do 117. Privremene uredbe.
4.5. Stanje industrije Unije
4.5.1. Općenito
(117)
Nekoliko je stranaka tvrdilo da činjenica da se nekoliko čimbenika šteta poboljšalo između 2009. ili 2010. i RIP-a pokazuje da se industrija Unije razvijala u pozitivnom smjeru. Međutim, trebalo bi napomenuti da je ta analiza nepotpuna i da zanemaruje razvoj tih čimbenika tijekom cijelog razmatranog razdoblja. Objašnjenja iz uvodne izjave 23. Privremene uredbe, također, treba uzeti u obzir u tom pogledu.
(118)
Na zahtjev zainteresirane stranke, potvrđuje se da su makroekonomski pokazatelji procijenjeni na razini cijele industrije Unije, dok su mikroekonomski pokazatelji analizirani na razini proizvođačâ iz Unije u uzorku, čime su uključena trgovačka društva koja nisu bila uključena u pritužbu.
(119)
CCCLA je naveo da mikroekonomski i makroekonomski pokazatelji dani u Privremenoj uredni nisu reprezentativni, jer bi ukupna proizvodnja u Uniji bila puno veća od podataka korištenih u ovom ispitnim postupku. Međutim, s obzirom na analizu i zaključke donesene u gornjoj točki 4.2., taj se argument odbacuje.
(120)
U izostanku daljnjih komentara, potvrđuju se uvodne izjave od 118. do 121. Privremene uredbe.
4.5.2. Makroekonomski pokazatelji
4.5.2.1. Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(121)
Kako je navedeno u gornjem odjeljku 4.1., nekoliko je uvoznika osporavalo podatke o potrošnji navedene u uvodnoj izjavi 122. Privremene uredbe. Međutim, te brojke su unakrsno provjerene i potvrđene.
(122)
U izostanku daljnjih komentara, potvrđuju se uvodne izjave od 122. do 124. Privremene uredbe.
4.5.2.2. Obujam prodaje i tržišni udio
(123)
Ažurirani podaci u tablici 2. ne utječu na tablice 4. i 5. Privremene uredbe.
(124)
U izostanku relevantnih komentara u pogledu obujma prodaje i tržišnog udjela, potvrđuju se uvodne izjave 125. i 126. Privremene uredbe.
4.5.2.3. Zaposlenost i produktivnost
(125)
U zajedničkom je podnesku nekoliko uvoznika osporavalo podatke o zaposlenosti i produktivnosti iz uvodnih izjava 127. i 128. Privremene uredbe, tvrdeći da nisu u skladu sa slikom koju daju određeni statistički podaci Eurostata (8).
(126)
Međutim, brojke za oba pokazatelja unakrsno su provjerene i smatraju se točnima. Brojke koje su dostavile stranke bile su preširoke i ne odnose se na proizvodnju istovjetnog proizvoda. U izostanku drugih komentara o zaposlenosti i produktivnosti, potvrđuju se uvodne izjave od 127. do 128. Privremene uredbe.
4.5.2.4. Visina dampinške marže
(127)
U izostanku komentara u pogledu visine dampinške marže, potvrđuje se uvodna izjava 129. Privremene uredbe.
4.5.3. Mikroekonomski pokazatelji
4.5.3.1. Zalihe
(128)
U zajedničkom podnesku nekoliko je uvoznika osporavalo podatke o zalihama iz uvodne izjave 130. Privremene uredbe i njihovu relevantnost u usporedbi s javno dostupnim podacima o određenim proizvođačima iz Unije. Osim toga, nisu se slagali s izjavom da industrija Unije u biti radi prema narudžbi.
(129)
U pogledu rada prema narudžbi, ispitni postupak je potvrdio da je to zaista bio slučaj kod proizvođača iz Unije u uzorku i da je to uobičajena praksa u sektoru. Štoviše, podaci o zalihama dani u Privremenoj uredbi odnosili su se na provjerene podatke o zalihama od proizvođačâ iz Unije u uzorku, što se čini najpouzdanijim podatkom.
(130)
Nakon konačne objave ponovljeni su gornji komentari, no nisu dostavljeni novi argumenti. U izostanku daljnjih komentara o zalihama, potvrđuje se uvodna izjava 130. Privremene uredbe.
4.5.3.2. Prodajne cijene
(131)
U izostanku komentara u pogledu prodajnih cijena danih u Privremenoj uredbi, potvrđuje se uvodna izjava 131. Privremene uredbe.
4.5.3.3. Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja, sposobnost prikupljanja kapitala i plaće
(132)
Nakon objave otkrivena je administrativna pogreška u izračunu neto dobiti industrije Unije i povrata ulaganja (ROI). Navedena je pogreška ispravljena, a revidirani podaci iznose kako slijedi:
Tablica 3.
2008.
2009.
2010.
RIP
Neto dobit od prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% neto prometa)
3,8
2,8
-0,5
3,2
Indeks (2008. = 100)
100
74
-13
84
Povrat ulaganja (neto dobit u % neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja)
16,4
6,3
-6,8
20,5
Indeks (2008. = 100)
100
38
-41
125
(133)
Gornji ispravak ne utječe bitno na privremene nalaze u pogledu ta dva pokazatelja. Međutim, razina ponderirane prosječne dobiti proizvođačâ u uzorku bila je tijekom razmatranog razdoblja nešto niža nego što je privremeno utvrđeno, jer se snizila s 3,8 % na 3,2 % (umjesto s 4,2 % na 3,5 %). Povrat ulaganja uglavnom je slijedio trend zabilježen za dobit, ali se, kako je također navelo nekoliko zainteresiranih stranaka nakon konačne objave, tijekom razmatranog razdoblja razvijao uglavnom u pozitivnom smjeru, a ne negativnom.
(134)
Jedna je zainteresirana stranka postavila pitanje nestabilnost industrije Unije na početku razmatranog razdoblja, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 134. Privremene uredbe. Ta je stranka tvrdila da se samo šteta prouzročena dampingom može uzeti u obzir i da nikakav damping nije utvrđen za drugo razdoblje osim 2011. Međutim, upućivanje na stanje industrije Unije u toj je uvodnoj izjavi napravljeno samo kako bi se analiziralo može li se dobit ostvarena na početku razmatranog razdoblja uzeti u obzir kao dobit koju bi industrija ostvarila u uobičajenim uvjetima. Utvrđeno je da se ne može.
(135)
Nekoliko je stranaka postavilo pitanje referentne razine dobiti iz uvodne izjave 135. Privremene uredbe i/ili predložilo druge (niže) referentne vrijednosti.
(136)
Grupacija kineskih proizvođača izvoznika navela da je razina dobiti tijekom RIP-a bila dobra stopa profitabilnosti. Međutim, navedena tvrdnja nije potkrijepljena. Druga je stranka, također, navela da se razine dobiti iznesene u Privremenoj uredbi nisu mogle smatrati uobičajenim razinama, a ta je stranka svoju tvrdnju temeljila na javno dostupnim podacima o dobiti njemačkog proizvođača između 1999. i 2007. Međutim, još je jedna zainteresirana stranka navela da se razina dobiti tijekom RIP-a iznesena u Privremenoj uredbi nije mogla smatrati „uobičajenom” na temelju zaključaka studije Komisije (9) koja je uključivala podatke o dobiti njemačkog proizvođača između 2004. i 2007. Slične su tvrdnje primljene nakon konačne objave.
(137)
U tom se pogledu podsjeća da je u Privremenoj uredbi zaključeno da se razina dobiti ostvarena na početku razmatranog razdoblja ne može smatrati uobičajenom dobiti, jer je industrija Unije već tada bila u nestabilnom položaju kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 134. Privremene uredbe. Osim toga, utvrđeno je da su se gore navedeni javno dostupni podaci o dobiti za 1999.-2007. njemačkog proizvođača odnosili ne samo na proizvodne aktivnosti u vezi s keramičkim stolnim i kuhinjskim proizvodima, nego i na druge važne segmente. Što se tiče Komisijine studije iz gornje uvodne izjave 136., u svjetlu opsega, cilja i vremena te studije, utvrđeno je da ona nije odgovarajući temelj za utvrđivanje profitabilnosti. Na primjer, u odnosu na dotični proizvod upućuje se na dobit samo jednog trgovačkog društva. Konačno, ni jedan od tri podneska iz uvodne izjave 136., koji su u suprotnosti s podneskom navedenim u donjoj uvodnoj izjavi 141., nisu dovoljno potkrijepljeni. Stoga se potvrđuje da se stopa dobiti od 3,2 % zabilježena tijekom RIP-a ne može smatrati prihvatljivom za taj proizvod.
(138)
Jedna je zainteresirana stranka tvrdila da bi razine dobiti unutarnjeg dizajna, namještaja i/ili hrane švedskih maloprodajnih sektora trebalo koristiti kao referentnu vrijednost. Međutim, s obzirom na, između ostalog, razliku u razinama ulaganja za proizvodnju i dotične maloprodajne sektore, navedenu bi tvrdnju trebalo odbaciti.
(139)
Nakon konačne objave, stranka je tvrdila da kada bi se smatralo dobit od 6 %, kako je utvrđeno razumnim u ispitnom postupku o obući, uobičajenom razinom dobiti u trenutačnom predmetu, to ne bi bilo primjereno, jer ta razina utvrđena 2006. kada su gospodarske okolnosti bile puno povoljnije nego 2013. Taj se argument ne može prihvatiti. Prije svega, stranka govori o gospodarskim okolnostima općenito, a ne o specifičnoj situaciji na tržištu stolnih proizvoda. Točno je da se potrošnja značajno smanjila 2009., ali se od tada znatno oporavila. Još je važnije da razvoj potrošnje ne bi trebalo promatrati izolirano. S obzirom na veliki obujam dampinškog uvoza (tržišni udio od 66,8 %), razinu dampinga (dampinške marže u rasponu do 13,1 % do 36,1 %) i razinu sniženja cijena (u rasponu od 26,5 % do 47,6 %), stanje tržišnog natjecanja na tržištu Unije bilo bi puno drukčije da je uvoz izvršen po nedampinškim cijenama. Stoga bi navedeni argument trebalo odbaciti.
(140)
Neke su stranke predložile referentnu vrijednost korištenu u drugom ispitnom postupku, tj. ispitnom postupku u vezi s keramičkim pločicama (10). Slični su komentari primljeni nakon konačne objave. Međutim, napominje se da se keramičke pločice, za razliku od kožne obuće i stolnih proizvoda, ne mogu jednako smatrati potrošačkim proizvodima. Na primjer, stopa po kojoj kućanstva kupuju ili zamjenjuju keramičke stolne proizvode i način njihova stavljanja na tržište te, na kraju, prodaja potrošačima bliža je kožnoj obući nego keramičkim proizvodima. Stoga se odbacuje zahtjev za korištenjem ciljne dobiti koja se primjenjivala u ispitnom postupku u vezi s keramičkim pločicama.
(141)
Podnositelji pritužbe su tvrdili da bi referentna razina dobiti trebala biti veća za 10 %, jer je proizvodnja stolnih i kuhinjskih proizvoda kapitalno intenzivna djelatnost koja, osim toga, zahtjeva visoki stupanj novih ulaganja i inovacije. Iako se potvrđuje da je dotična industrija zaista kapitalno intenzivna i da zahtjeva stalnu potrebu za ulaganjem, dostavljene informacije u potporu toj tvrdnji nisu mogle promijeniti privremeno korištenu referentnu vrijednost. U ispitnom se postupku nije moglo zaključiti da bi ta referentna vrijednost bila najprimjerenija za sve proizvođače iz Unije.
(142)
Skupina uvoznika osporavala je podatke o profitabilnosti u Privremenoj uredbi i izračunala, na temelju podataka o troškovima proizvodnje, prodajnu cijenu Unije i obujam te prodajne cijene iz Privremene uredbe te profitabilnost i došla do zaključka da je industrija Unije zapravo ostvarila dobit od 6 % tijekom RIP-a. Međutim, taj je izračun bio pogrešan, jer su se kombinirali podaci iz različitih izvora (proizvođači iz Unije u uzorku, industrija Unije u cjelini i Eurostat).
(143)
U izostanku daljnjih relevantnih komentara, potvrđuju se uvodne izjave od 132. do 137. Privremene uredbe.
4.5.3.4. Trošak proizvodnje
(144)
U zajedničkom je podnesku nekoliko uvoznika tvrdilo da podacima o troškovima proizvodnje iz uvodne izjave 138. Privremene uredbe ne slijede razvoj troškova rada i energije prikazan u Eurostatu. Stranke su naglasile da su se troškovi rada povećali u državama članicama. Jednako tako, razvoj troškova energije u Uniji ne podupire smanjenje troškova proizvodnje.
(145)
U tom se pogledu napominje da su preopćeniti bili troškovi rada i energije koje su dostavile stranke. Štoviše, činjenica da je industrija Unije uspjela smanjiti trošak proizvodnje tijekom razdoblja kada je općeniti trend bio suprotan, pokazuje izniman napor koji je industrija Unije uložila da bi smanjila troškove i ostala konkurentna.
(146)
Podaci o trošku proizvodnje dostavljeni u Privremenoj uredbi predstavljaju provjereni trošak proizvodnje za proizvođače iz Unije u uzorku. U izostanku daljnjih komentara, potvrđuje se uvodna izjava 138. Privremene uredbe.
4.5.3.5. Zaključak o šteti
(147)
Nekoliko je stranaka osporavalo zaključak o šteti iznesen u Privremenoj uredbi na temelju poboljšanja nekoliko pokazatelja štete na samom kraju razmatranog razdoblja. Međutim, to ne može umanjiti činjenicu da se većina pokazatelja štete pogoršala tijekom razmatranog razdoblja. Pogoršanje pokazatelja štete može se primijetiti na većini makroekonomskih pokazatelja, kao što su obujam prodaje, kapacitet, prodaja nepovezanim potrošačima, zaposlenost, kao na pokazateljima štete povezanima s financijskim rezultatima industrije Unije kao što su profitabilnost i ulaganja.
(148)
U izostanku drugih komentara, potvrđuju se uvodne izjave od 139. do 143. Privremene uredbe.
5. UZROČNOST
5.1. Uvod
(149)
U izostanku komentara u vezi s uvodnom izjavom 144. Privremene uredbe, potvrđuje se ta uvodna izjava.
5.2. Učinak dampinškog uvoza
(150)
Nekoliko je stranaka osporavalo zaključak donesen u uvodnoj izjavi 148. Privremene uredbe. Međutim, iako su neki postotci koji su naglašeni u uvodnim izjavama 145. i 147. Privremene uredbe u manjoj mjeri revidirani kako je gore objašnjeno, to ne mijenja činjenicu i zaključke sadržane u uvodnim izjavama od 145. do 148. Privremene uredbe.
(151)
Naime, s obzirom na razvoj tržišnog udjela kineskog dampinškog uvoza, jasno je da nema proturječnosti između uvodne izjave 147. Privremene uredbe, posebno u pogledu izjave da se sniženje prodajnih cijena industrije Unije na tržištu Unije i njezina profitabilnost mogu pripisati padu cijena koji je na tržištu Unije prouzročio dampinški uvoz iz NRK-a i kretanja tržišnog udjela industrije Unije, kako je tvrdila jedna stranka.
(152)
Nadalje, činjenica da su se cijene uvoza iz NRK-a povećale tijekom razmatranog razdoblja, kako je navelo nekoliko stranaka, ne umanjuje zaključak o sniženju cijena i štetnom dampingu tijekom RIP-a.
(153)
U izostanku drugih komentara s obzirom na učinak dampinškog uvoza, potvrđuju se uvodne izjave od 145. do 148. Privremene uredbe.
5.3. Učinak ostalih čimbenika
5.3.1. Uvoz iz trećih zemalja osim dotične zemlje
(154)
Kako je navedeno u gornjoj uvodnoj izjavi 106., nakon uvođenja privremenih mjera, podaci Eurostata o uvozu su ažurirani. Prilikom unakrsne provjere tih novih podataka s prethodnim podacima sadržanima u Privremenoj uredbi, otkrivena je administrativna pogreška u izračunu podataka o uvozu iz Tajlanda i Turske. To je ispravljeno i, stoga, konačni podaci o uvozu istovjetnog proizvoda iz trećih zemalja, na temelju podataka Eurostata, iznose kako slijedi:
Tablica 4.
2008.
2009.
2010.
RIP
Obujam uvoza iz svih ostalih trećih zemalja (u tonama)
100 972
81 464
81 595
89 146
Indeks (2008. = 100)
100
81
81
88
Tržišni udio (%)
12,2
11,8
10,9
12,3
Prosječna uvozna cijena (EUR/tona)
2 378
2 354
2 590
2 519
Indeks (2008. = 100)
100
99
109
106
Obujam uvoza iz Turske (u tonama)
26 978
25 303
25 485
29 336
Indeks (2008. = 100)
100
94
94
109
Tržišni udio (%)
3,3
3,7
3,4
4
Prosječna uvozna cijena (EUR/tona)
2 776
2 649
2 802
2 855
Indeks (2008. = 100)
100
95
101
103
Obujam uvoza s Tajlanda (u tonama)
25 916
20 660
20 600
25 213
Indeks (2008. = 100)
100
80
79
97
Tržišni udio (%)
3,1
3
2,7
3,5
Prosječna uvozna cijena (EUR/tona)
1 246
1 183
1 403
1 356
Indeks (2008. = 100)
100
95
113
109
(155)
Uvoz iz trećih zemalja smanjio se za 12 % tijekom razmatranog razdoblja, dok je njegov tržišni udio ostao razmjerno stabilan.
(156)
Trebalo bi napomenuti da su se prosječne cijene uvoza iz ostalih trećih zemalja povećale za 6 % tijekom razmatranog razdoblja, pri čemu su i dalje bile više od prosječnih prodajnih cijena kineske izvozne prodaje (za 68 % tijekom RIP-a).
(157)
Prije objave Privremene uredbe, CCCLA je ustanovio da bi, ako bi se uvoz iz Turske povećao za 8 % između 2010. i 2011., uvozne cijene iz Turske navodno bile samo oko 20 % više od uvoznih cijena iz NRK-a. Nekoliko je stranaka zatim osporavalo zaključak donesen u Privremenoj uredbi u pogledu turskog uvoza.
(158)
Imajući na umu da je postojala bitna pogreška u izvješću o turskom uvozu u Privremenoj uredbi i ažuriranim podacima kako je gore prikazano, ništa ne upućuje na to da turski uvoz, s obzirom na njegove cijene i tržišni udio, može prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između kineskog izvoza dotičnog proizvoda i štete koju je pretrpjela industrija Unije. Također bi trebalo napomenuti da se neuključivanje uvoza podrijetlom iz Turske u pritužbu ne može opisati diskriminirajućim jer u početnoj fazi nisu dostavljeni dostatni dokazi o dampingu, šteti i uzročno-posljedičnoj vezi u pogledu uvoza iz Turske.
(159)
Tržišni udio uvoza s Tajlanda nikada nije prešao 3,5 % tijekom razdoblja ispitnog postupka.
(160)
Zbog gore navedenih razloga zaključuje se da uvoz iz ostalih trećih zemalja nije materijalno utjecao na stanje industrije Unije tako da prekine uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz NRK-a i štete koju je pretrpjela industrija Unije.
5.3.2. Tržišni segmenti
(161)
U izostanku novih komentara o tržišnim segmentima, potvrđuju se uvodne izjave od 156. do 158. Privremene uredbe.
5.3.3. Potrošnja i potražnja
(162)
Jedna je stranka predložila da bi se šteta mogla pripisati dugotrajnom smanjenju potražnje za proizvodima koje proizvode Unija. Međutim, ispitni postupak nije potvrdio takav trend, kako je već objašnjeno u uvodnoj izjavi 112. Privremene uredbe.
(163)
U izostanku daljnjih komentara u pogledu potrošnje i potražnje, potvrđuju se uvodne izjave od 159. do 166. Privremene uredbe.
5.3.4. Izvoz industrije Unije
(164)
Stranka je ukazala na to da su prosječne izvozne cijene Unije bile niže od prosječnih prodajnih cijena na tržištu Unije tijekom razmatranog razdoblja. To je moglo utjecati na sposobnost industrije Unije da izvrši nova ulaganja ili zaposli novo osoblje. Sličan je argument ponovljen nakon konačne objave. Međutim, kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 169. Privremene uredbe, na većinu pokazatelja štete ne mogu utjecati rezultati izvozne prodaje. Štoviše, također bi se moglo tvrditi da je ta prodaja na neki način djelomično nadoknadila štetu pretrpljenu na tržištu Unije. Nadalje, budući da su prosječne cijene izračunate dijeljenjem ukupne vrijednosti prodaje istovjetnog proizvoda ukupnim obujmom takve prodaje, drukčija ponuda proizvoda za prodaju na tržištu Unije u usporedbi s izvoznom prodajom može, također, ukupno dovesti do značajnih razlika u prosječnim prodajnim vrijednostima. Konačno, ta je izvozna prodaja predstavljala manje od 37 % ukupnog prodajnog obujma industrije Unije, tj. glavno tržište za industriju Unije još uvijek je daleko bilo domaće tržište Unije. Argument da je ta izvozna prodaja naštetila industriji Unije tako da je prekinula uzročno-posljedičnu vezu između uvoza iz NRK-a i štete koju je pretrpjela industrija Unije stoga se odbacuje.
(165)
U izostanku novih komentara u pogledu izvoza industrije Unije, potvrđuju se uvodne izjave od 167. do 170. Privremene uredbe.
5.3.5. Uklanjanje uvoznih kvota
(166)
Nakon privremenih mjera, druga je stranka predložila da bi uklanjanje uvoznih kvota utjecalo na proizvođače iz Unije tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, nisu dostavljene nikakve nove činjenice koje bi mogle promijeniti zaključak iz uvodne izjave 173. Privremene uredbe.
(167)
U izostanku novih potkrijepljenih komentara u pogledu uklanjanja uvoznih kvota, potvrđuju se uvodne izjave od 171. do 173. Privremene uredbe.
5.3.6. Narušavanje tržišnog natjecanja na tržištu Unije
(168)
Nakon uvođenja privremenih mjera, nekoliko je stranaka tvrdilo da se ispitni postupak u vezi s kartelom koji su pokrenula njemačka tijela iz uvodne izjave 175. Privremene uredbe ili kazna zbog sudjelovanja u kartelu iz iste uvodne izjave nisu propisno uzeli u obzir. Što se tiče tih tvrdnji, sljedeće se može dodatno reći uz ono što je navedeno u uvodnim izjavama 174. i 175. Privremene uredbe.
(169)
Njemački ispitni postupak o kartelu u kojem se ispituje navodno određivanja cijena od srpnja 2005. do veljače 2008. još uvijek traje. Budući da je proizvođačima iz Unije odobrena povjerljivost i s obzirom na činjenicu da konačni rezultati njemačkog ispitnog postupka koji je u tijeku još nisu objavljeni, ne moguće je komentirati detalje provedene analize. Međutim, može se potvrditi da ni jedan od proizvođača iz Unije u uzorku ne podliježe tom ispitnom postupku koji je u tijeku. U ispitnom postupku je, također, zaključeno da na mikroekonomske pokazatelje nisu utjecale ispitane prakse, a na makroekonomske pokazatelje samo u vrlo ograničenoj mjeri, ako uopće.
(170)
Što se tiče nalaza o kartelu za kupaonsku opremu, podsjeća se da je utvrđeno da je kartel za određivanje cijena bio aktivan između 1992. i 2004. te da je samo jedan od kažnjenih proizvođača aktivan i u sektoru stolnih i kuhinjskih proizvoda. Podaci koje je dostavio taj proizvođač u okviru reprezentativnosti i štete nisu pod utjecajem kartelskih praksa, jer su korišteni samo podaci o stolnim i kuhinjskim proizvodima tog proizvođača, a ne njegovi konsolidirani podaci. Stoga kazna koja se odnosi na taj kartel nije utjecala na podatke navedenog proizvođača. Nadalje se podsjeća da je razdoblje određivanja cijena bilo puno prije razmatranog razdoblja. Budući da je identitet proizvođačâ iz Unije povjerljiv, ne može se otkriti je li to trgovačko društvo uključeno u uzorak. Međutim, ako je proizvođač iz Unije u uzorku u svojim knjigama knjižio bilo koje stavke (npr. kazna za kartel) koje narušavaju sliku o šteti za potrebe ovog ispitnog postupka, tijelo koje provodi ispitni postupak isključilo bi ih kako relevantni čimbenici štete ne bi bili narušeni.
(171)
Stoga se odbacuju navodi o učinku gore navedenog ispitnog postupka o kartelu na analizu štete i uzročnosti.
(172)
Jedna je zainteresirana stranka navela da su postojali nezakoniti dogovori u vezi s cijenom i raspodjelom na tržištu između proizvođača iz Unije, no nije dostavila nikakve dokaze za taj navod i tvrdnja je stoga odbačena.
(173)
U izostanku novih komentara o narušavanju tržišnog natjecanja na tržištu Unije, potvrđuju se uvodne izjave od 174. do 176. Privremene uredbe.
5.3.7. Načini proizvodnje
(174)
U izostanku novih komentara u pogledu načina proizvodnje, potvrđuju se uvodne izjave od 177. do 178. Privremene uredbe.
(175)
Jedan je uvoznik ponovio slične tvrdnje nakon konačne objave, dovodeći u pitanje razliku u načinima proizvodnje koje koriste proizvođači iz Unije u usporedbi s više obrtničkim načinima kineskih tvornica. Međutim, nije dostavljen nikakav pokrijepljeni argument koji bi moga promijeniti zaključak iz uvodne izjave 178. Privremene uredbe i tvrdnja se stoga konačno odbacuje.
5.3.8. Tržišta rabljenih proizvoda
(176)
U izostanku novih komentara o tržištima rabljenih proizvoda, potvrđuju se uvodne izjave od 179. do 180. Privremene uredbe.
5.3.9. Gospodarska kriza
(177)
Stranka je navela da se u uvodnoj izjavi 183. Privremene uredbe daje pogrešna analiza stanja tijekom razdoblja gospodarskog oporavka između 2010. i 2011. i da je učinak gospodarske krize podcijenjen. Ti su komentari ponovljeni nakon konačne objave. Međutim, tvrdnje nisu bile potkrijepljene. Također se mora naglasiti da se u citiranoj uvodnoj izjavi tvrdi da je dampinški uvoz iz NRK-a pojačao učinak gospodarskog pada. U pogledu učinka gospodarske krize, u uvodnoj izjavi 184. Privremene uredbe jasno je navedeno da činjenica da je gospodarska kriza mogla doprinijeti slabim rezultatima industrije Unije, ipak nije mogla prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza i štetnog stanja koje je navedena industrija pretrpjela tijekom RIP-a.
(178)
U izostanku novih komentara u pogledu gospodarske krize, potvrđuju se uvodne izjave od 181. do 184. Privremene uredbe.
5.3.10. Ostali čimbenici
(179)
U zajedničkom je podnesku nekoliko uvoznika tvrdilo da je pad zaposlenosti bio uobičajen razvoj u industriji potrošačkih dobara. Međutim, navedena tvrdnja nije potkrijepljena. Štoviše, čak i kada bi takav trend bio uobičajen u tom sektoru, ne bi mogao prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz NRK-a i značajnih gubitaka radnih mjesta u sektoru. Tvrdnja se, stoga, odbacuje.
(180)
Stranka je tvrdila da su preostali strukturni deficiti industrije Unije u vezi s postojećim prekomjernim kapacitetom, kako je prikazano u tablici 3. Privremene uredbe, mogli prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između dampinškog uvoza iz NRK-a i štete koju su pretrpjeli proizvođači iz Unije. Što se tiče tog argumenta, iako je industrija Unije već bila u nestabilnom položaju na početku razmatranog razdoblja i prošla kroz restrukturiranje, ispitni postupak je potvrdio da je bila konkurentna i dobro odgovarala na potražnju sa svih tržišta. Što se tiče tablice 3. Privremene uredbe, pad proizvodnje mora se promatrati u vezi s pritiskom koji proizlazi iz velikog obujma jeftinog uvoza iz NRK-a, jer je izvoz industrije Unije ostao stabilan. Stoga se tvrdnja nije mogla prihvatiti.
(181)
Jedna je stranka smatrala da Komisija nije razmotrila kumulativni učinak svakog od ostalih čimbenika štete. To je tvrdilo i nekoliko stranaka nakon konačne objave. Međutim, s obzirom na rezultate ispitnog postupka u odnosu na različite druge navedene čimbenike, ne može se zamisliti da je njihov kumulativni učinak mogao prekinuti uzročno-posljedičnu vezu. Naime, za većinu drugih navedenih čimbenika, njihov je učinak bio mali, ako je uopće postojao.
(182)
Jedna je stranka smatrala da tijelo za provedbu ispitnog postupka nije razlikovalo istodobno pojavljivanje od uzročnosti. Međutim, dostavljene informacije u potporu tome nisu nikako mogle dovesti do zaključka u tom pogledu i tvrdnja je stoga odbačena.
(183)
U izostanku novih komentara o ostalim čimbenicima, potvrđuju se uvodne izjave od 185. do 190. Privremene uredbe.
5.4. Zaključak o uzročnosti
(184)
U izostanku novih komentara, potvrđuje se uvodna izjava 191. Privremene uredbe.
6. INTERES UNIJE
6.1. Uvodne napomene
(185)
U izostanku komentara u vezi s uvodnom izjavom 192. Privremene uredbe, potvrđuje se ta uvodna izjava.
6.2. Interes industrije Unije
(186)
Poljski proizvođač koji nije sudjelovao u pritužbi pozdravio je mjere, dok im se proizvođač iz Ujedinjene Kraljevine koji nije sudjelovao u pritužbi s interesima u uvozu dotičnog proizvoda protivio. Druga stranka smatra da bi pristojbe negativno utjecale na proizvođače koji svoju ponudu proizvoda dopunjuju uvozom iz NRK-a i prilagodili su se globalizaciji preko poslovnog modela u kojem se aktivnosti u vezi s visokom dodanom vrijednosti obavljaju u Uniji. Osim toga, potrošači bi se manje odlučivali za njihove proizvode, jer više ne bi nudili sve proizvode.
(187)
Što se tiče tvrdnje druge stranke, ispitano je stanje tog trgovačkog društva. Utvrđeno je da kineski uvoz stolnih proizvoda čini manji dio njihovog ukupnog uvoza. Međutim, trgovačko je društvo tvrdilo, bez dodatnog objašnjenja, da mu je taj uvoz važan. Trgovačko društvo nije dalo nikakve brojke o vlastitoj proizvodnji. Prema financijskim izvješćima, društvo je 2011. imalo dobit prije oporezivanja na ukupni promet od više od 10 %, od čega je većina ostvarena na tržištima izvan EU-a (nisu dostavljeni nikakvi podaci o dotičnom proizvodu). Na temelju toga se ne očekuje da uvođenje mjera ugrožava održivost tog trgovačkog društva. Što se tiče tvrdnje da bi se mnoga druga trgovačka društva, također, susrela s poteškoćama kao rezultat tih mjera, nisu dostavljeni nikakvi specifični dokazi. Štoviše, prema odgovorima primljenima u fazi provjeravanja reprezentativnosti prije pokretanja ispitnog postupka i podnescima primljenima naknadno, nema naznaka da se znatan broj trgovačkih društava nalazi u takvoj situaciji.
(188)
Učinak pristojba na proizvodne aktivnosti industrije Unije bio bi pozitivan. De facto, od nedavnog uvođenja privremenih antidampinških pristojba zabilježeno je nekoliko pozitivnih razvoja događaja u tom pogledu.
(189)
Gore navedeni pozitivni razvoji događaja potvrđuju izjavu podnositeljâ pritužbe da bi se proizvodnja Unije znatno povećala u vrlo kratkom roku korištenjem pogona, strojeva i radne snage koji su već raspoloživi, dok bi veća povećanja bila izvediva u dugoročnom razdoblju. Stoga bi imali koristi od otklanjanja nepoštenih cjenovnih praksa na tržištu, jer bi nova razina određivanja cijena još više privukla proizvodnju većeg broja proizvoda u Uniji, neovisno radi li se o velikim ili malim narudžbama, proizvodima s posebnim dizajnom ili nebrendiranim proizvodima široke potrošnje. To bi dovelo do stvaranja novih radnih mjesta koja uključuju vještine raznih vrsta i stoga bi se smanjila nezaposlenost.
(190)
Što se tiče nemogućnosti ponude svih vrsta proizvoda, ta se tvrdnja ne može prihvatiti, jer potrošači stalno traže promjenu ponude proizvoda i postojanje nekoliko izvora nabave.
(191)
U izostanku drugih komentara u pogledu interesa industrije Unije, potvrđuju se uvodne izjave od 193. do 198. Privremene uredbe.
6.3. Interes nepovezanih uvoznika
(192)
Dva najveća uvoznika u uzorku osporavala su svoju razinu suradnje u pogledu cjelokupnih podataka o profitabilnosti i marže između kupovnih i preprodajnih cijena nepovezanim kupcima, dok je jedan od njih doveo u pitanje nedavanje pristupa svojim financijskim izvješćima i tvrdio da se ništa ne bi promijenilo da je odobrio pristup. Stranke su tvrdile da im njihova veličina i poslovni model nisu omogućili dostavljanje detaljnih podataka koji su zatraženi. U konačnoj fazi je potvrđeno da je jedan od njih ponovno odbio pristup svojim financijskim izvješćima uvoznika i da ni jedan, unatoč pokušajima, nije uspio dostaviti potpune i iskoristive podatke o profitabilnosti te informacije o marži između nabavnih i preprodajnih cijena nepovezanim kupcima tako da ih mogu koristiti institucije u analizi stanje nepovezanih uvoznika. Ograničene informacije koje su dostavila oba trgovačka društva o svojim nabavnim i preprodajnim cijenama, iako nejasne, ipak su bile u potpunosti u skladu s dobivenim općim informacijama o uvećanom iznosu koje su sažete u uvodnoj izjavi 202. Privremen uredbe.
(193)
U uvodnoj izjavi 203. Privremene uredbe, zainteresirane su stranke pozvane da dostave dodatne, cjelovite i provjerljive podatke koji bi omogućili daljnju analizu učinka mjera na opskrbni lanac.
(194)
Nakon privremenih mjera, dva su nepovezana uvoznika poslala nove odgovore na upitnik za uvoznike. Osim toga, podnesci o interesu Unije primljeni su od drugih uvoznika koji nisu u uzorku, udruženja europske i međunarodne trgovine (Udruženje za vanjsku trgovinu), švedskog udruženja uvoznika, trgovaca na veliko i trgovaca na malo (Svensk Handel) CCCLA-a i proizvođača iz Unije s interesima u uvozu. Ni jedan podnesak nije sadržavao podatke iz kojih može donijeti zaključak o učinku mjera na opskrbni lanac.
(195)
Stranka je tvrdila da je podatak o zaposlenosti u prodajnom dijelu opskrbnog lanca pod utjecajem pristojba bio umanjen s obzirom na činjenicu da statistički podaci Eurostata pokazuju da u poduzećima za distributivnu trgovinu ukupno zaposleno više osoba (33 milijuna) nego u trgovačkim društvima za proizvodnju (31 milijun). Međutim, dostavljeni podaci odnosili su se općenito na poslovanje u vezi s uvozom i proizvodnjom i nisu se mogli koristiti za potrebe ovog ispitnog postupka.
(196)
U zajedničkom podnesku nekoliko je uvoznika tvrdilo da pet uvoznika u uzorku osigurava više od 10 000 radnih mjesta koja se odnose na dotični proizvod, a ne 350 kako je navedeno u uvodnoj izjavi 200. Privremene uredbe. Brojke su ponovno provjerene. Trebalo bi naglasiti da je u okviru analize interesa uvoznikâ, broj radnih mjesta koji se odnosi na uvoz i ponovnu prodaju dotičnog proizvoda, uključujući dodatne funkcije, uzet u obzir. Zaposlenost koja se odnosi na druge proizvode ili podrijetla, ili na djelatnosti kao što su prodaja na veliko ili maloprodaja očito ne bi trebalo uključiti u taj broj. Podsjeća se da je ranije u postupku, skupina od 14 uvoznika procijenila odgovarajući broj ukupno uključenih radnih mjesta na razini uvoznikâ na 7 000. Čini se da je brojka razumno procijenjena na temelju ekstrapolacije situacije uvoznikâ u uzorku u mjeri u kojoj se njihovi brojčani podaci mogu koristiti.
(197)
Nekoliko je stranaka uložilo pritužbu u vezi s visokom brojkom bruto marže sadržanom u uvodnoj izjavi 202. Privremene uredbe, tvrdeći da je obmanjujuća. Međutim, ispitni postupak je pokazao da je velika većina uvoznika koji su odgovorili na pitanja za odabir uzoraka uvoznikâ navela je bruto maržu između nabavne i preprodajne cijene u iznosu od 50 % do 200 %, a uvoznici u uzorku bili su u sličnoj situaciji. Štoviše, nakon privremene objave, podnositelji pritužbe dostavili su nekoliko primjera u potporu objavljenim informacijama iz članka 202. Privremene uredbe, tj. u potvrdu omjeru uvozne cijene i maloprodajne cijene dotičnog proizvoda.
(198)
Proizvođač iz Ujedinjenog Kraljevstva s interesima u uvozu objasnio je da su te marže potrebne za pokriće određenih troškova koji nastanu u Uniji. Nisu dostavljeni nikakvi podaci koji bi omogućili izračun tih marža na temelju prometa.
(199)
Budući da su se samo od tri uvoznika u uzorku mogli dobiti i provjeriti iskoristivi podaci o uvoznim aktivnostima koje se odnose na dotični proizvod i da ta tri uvoznika predstavljaju samo oko 3 % uvoza dotičnog proizvoda, iz dotičnog podatka o ponderiranoj prosječnoj dobiti nije se mogao donijeti zaključak i, stoga, nije naveden u Privremenoj uredbi. Međutim, trebalo bi napomenuti da je ta ponderirana prosječna dobit bila stabilna (između 6 % i 10 % - raspon je dan zbog razloga povjerljivosti).
(200)
Jedan je uvoznik tvrdio da nema dovoljno proizvodnje bojanih proizvoda od kremenaste gline u Uniji i da nema druge mogućnosti, nego uvozi ih iz NRK-a. Ista je tvrdnja dana nakon objave. Međutim, ispitnim je postupkom utvrđeno da se bojani proizvodi od kremenaste gline mogu nabaviti iz nekoliko izvoza, uključujući proizvođače iz Unije. Štoviše, proizvođači iz Unije imaju proizvodni kapacitet za veću prodaju na tržištu Unije.
(201)
Informacije prikupljene tijekom ispitnog postupka nisu omogućile pravilno određivanje količine i u kojoj bi mjeri uvoznici mogli prenijeti povećanje nabavne cijene kao rezultat predloženih razina pristojbe. Međutim, ako se na uvoz iz NRK-a bude primjenjivala konačna antidampinška pristojba i s obzirom na informacije o bruto i neto maržama, ništa ne upućuje na to da bi održivost poslovanja uvoznikâ bila ugrožena. Jedan je uvoznik, također, predlagao da to ne bi negativno utjecalo na velike tržišne subjekte i uvoznike čija temeljna djelatnost nisu keramički stolni i kuhinjski proizvodi.
(202)
Zato se zaključuje da uvođenje mjera na predloženim razinama nema značajan nepovoljni učinak na stanje nepovezanih uvoznika dotičnog proizvoda u cjelini.
(203)
U izostanku dodatnih novih komentara o interesu nepovezanih uvoznika, potvrđuju se uvodne izjave od 199. do 211. Privremene uredbe.
6.4. Interes ostalih gospodarskih sektora
(204)
Nastavno na poziv sadržan u uvodnoj izjavi 203. Privremene uredbe, na dan objave privremenih mjera Komisija je izravno kontaktirala odgovarajuće trgovce na malo i udruženja trgovaca na malo, uvoznike koji bi se mogli baviti maloprodajom i dizajnere koji su bili poznati Komisiji te ih pozvala da ispune odgovarajuće upitnike. Neki primatelji koji su na početku tvrdili da su trgovci na malo, odgovorili su da se na njih ne odnosi ispitni postupak, jer nisu aktivni u tom sektoru. Komisija je na kraju primila sedam novih odgovora na upitnik za trgovce na malo. Navedenih sedam trgovaca na malo činilo je 1 % uvoza iz NRK-a tijekom RIP-a. Većina odgovora bila je nepotpuna u mnogim aspektima, no ipak su analizirani koliko je bilo moguće. Nikakvi odgovori nisu primljeni na upitnik za dizajnere.
(205)
Tako dobivene informacije u biti nisu osigurale nove dokaze o interesu ostalih gospodarskih sektora koji bi mogli osporiti zaključak donesen u uvodnoj izjavi 217. Privremene uredbe.
(206)
Nakon objave privremenih mjera, podnesci o interesu Unije u pogledu ostalih gospodarskih sektora primljeni su od uvoznika u uzorku i onih koji nisu u uzorku (uključujući poljskog uvoznika koji posluje u sektoru promotivnih predmeta), udruženja europske i međunarodne trgovine (Udruženje za vanjsku trgovinu), švedskog udruženja uvoznika, trgovaca na veliko i trgovaca na malo (Svensk Handel), nekoliko trgovaca na malo, CCCLA-a i osam trgovačkih društava za pečenje kave (od kojih se sedam nalazi u Italiji, jedno sa sjedištem u Austriji).
(207)
Trgovačka društva za pečenje kave su tvrdila da zbog vrlo malog broja proizvođača iz Unije koji pokrivaju njihovo tržište (najviše 5), od kojih većina uvozi iz NRK-a izravno ili preko sestrinskih društava, i velikog broja društava za pečenje kave (1 500 - 3 000), mjere na razini predloženoj u privremenoj fazi mogle bi ih omesti u nabavi točno jednakih predmeta u budućnosti. Ta se tvrdnja ne može prihvatiti. Prvo, konačne mjere niže su od privremenih mjera. Drugo, ispiti postupak je pokazao da proizvođači iz Unije mogu dodatno rasporediti svoj proizvodni potencijal i dalje pokrivati industriju pečenja kave ako se šteta uzrokovana dampinškim uvozom iz NRK-a ukloni. S obzirom na veliki broj proizvođača iz Unije, vrlo je vjerojatno da bi broj proizvođača iz Unije koji mogu preuzeti narudžbe od društava za pečenje kave bio veći od pet.
(208)
Društva za pečenje kave su tvrdila da bi antidampinške mjere negativno utjecale na njihov izvoz zbog gubitka konkurentnosti i mogućih protumjera kineskih tijela. Međutim, nema dokaza koji upućuju na to da bi razina uvedenih mjera dovela do takvog pada konkurentnosti, također imajući na umu da druge članice WTO-a imaju antidampinške mjere koje utječu na ovu vrstu proizvoda. Također je utvrđeno da je tvrdnja o protumjerama neutemeljena.
(209)
Trgovačka društva za pečenje kave tvrdila su da bi antidampinške mjere neizbježno dovele do općeg smanjenja njihova poslovanja, smanjenja prodaje, općeg povećanja cijene kave u hotelijerskom sektoru (hoteli, restorani i društva za proizvodnju i dostavu hrane) i do smanjenja kvalitete proizvoda i usluga. Sve bi to, navodno, ugrozilo znatan broj izravnih i neizravnih radnih mjesta. Međutim, imajući na umu što je temeljna djelatnost trgovačkih društava za pečenje kave i zaključke o učinku mjera na opskrbni lanac, ti se navodi ne mogu podržati. Također se napominje da se dostavljanje ukupnog broja radnih mjesta povezanih s globalnim poslovanjem, društva za pečenje kave ne može smatrati primjerenim temeljem za izračun broja radnih mjesta koja bi bila ugrožena zbog uvođenja antidampinških mjera.
(210)
Dva su trgovca na malo tvrdila da nema dovoljno proizvodnje novog koštanog porculana i koštanog porculana u Uniji i da nemaju druge mogućnosti, nego uvoziti ih iz NRK-a. Istu je tvrdnju dalo udruženje uvoznika nakon objave. Najprije općenito treba napomenuti da je cilj antidampinških mjera ponovna uspostava poštene trgovine, a ne blokiranje uvoza. U tom se slučaju ne može smatrati da se razinom mjera uvodi zabrana. Drugo, ispitnim je postupkom utvrđeno da se navedeni proizvodi mogu nabaviti iz nekoliko izvora, uključujući proizvođače iz Unije. Konačno, proizvođači iz Unije imaju proizvodni kapacitet za veću prodaju na tržištu Unije i mogli bi dodatno iskoristiti svoj potencijal ako se antidampinške mjere konačno uvedu.
(211)
Jedan je trgovac na malo tvrdio da bi mjere negativno utjecale na određene predmete za turističko tržište. Međutim, nikakve utemeljene informacije nisu mogle pokrijepiti tu tvrdnju. Osim toga, masa dotičnih predmeta u sektoru je ograničena.
(212)
Jedan uvoznik i trgovac na veliko tvrdio je da bi uvođenje mjera dovelo do vertikalne konsolidacije tržišta od strane nekih velikih dionika. Međutim, s obzirom na trenutačni broj dionika, to ne bi bilo vjerojatno u kratkoročnom do srednjoročnom razdoblju.
(213)
Nastavno na pitanja koja su se već rješavala u Privremenoj uredbi, napominje se da je nekoliko stranaka smatralo da interes manjih trgovačkih društava, kao što su trgovci na malo, distributeri i subjekti koji se bave promotivnim predmetima, nije dostatno uzet u obzir. To je ponovilo nekoliko stranaka nakon konačne objave. Mora se priznati da bi, ukupno gledano, mikro i mala poduzeća mogla biti osjetljivija na povećanje cijena kao rezultat antidampinških pristojba. Međutim, nema dokaza da će uvedena razina mjera imati značajan negativan učinak na druge gospodarske dionike koji su razvrstani kao MSP-ovi. Tvrdnja se stoga konačno odbacuje.
(214)
U izostanku dodatnih komentara o interesu ostalih gospodarskih sektora, potvrđuju se uvodne izjave od 212. do 217. Privremene uredbe.
6.5. Interes potrošača (kućanstava)
(215)
Iako ih je Komisija kontaktirala, ni jedna stranka koja izravno zastupa interese krajnjih kupaca, poput udruženja potrošača, nije podnijela nikakve prigovore.
(216)
Nekoliko je stranaka osporavalo zaključak donesen u uvodnoj izjavi 222. Privremene uredbe u pogledu viših cijena. Slične su tvrdnje dane nakon konačne objave.
(217)
Nije vjerojatno da će se pristojba u potpunosti prenijeti na potrošače i, pod pretpostavkom da razine uvoza i cijene ostanu jednake, antidampinške pristojbe značile bi dodatan godišnji trošak po kućanstvu manji od 1 EUR. Takav se izračun temelji na obujmu i vrijednostima uvoza tijekom RIP-a, predloženoj razini pristojba i broju kućanstava u Uniji.
(218)
Za takav učinak ne može se smatrati da može prevagnuti nad pozitivnim učinkom na industriju Unije proizašlim od ograničenja štete uzrokovane dampinškim uvozom iz NRK-a.
(219)
Jedna je stranka tvrdila da će mjere prouzročiti manjak jeftinijih stolnih proizvoda. Ta je tvrdnja ponovljena nakon konačne objave. Međutim, tvrdnja se ne može podržati jer, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 157. Privremene uredbe, industrija Unije pokriva sva tržišta (uključujući jeftinije stolne proizvode).
(220)
U izostanku dodatnih komentara o interesu potrošača (kućanstava), potvrđuju se uvodne izjave od 218. do 226. Privremene uredbe.
6.6. Zaključak o interesu Unije
(221)
S obzirom na gore navedeno, potvrđuje se procjena u Privremenoj uredbi.
(222)
Stoga se potvrđuju uvodne izjave od 227. do 229. Privremene uredbe.
7. KONAČNE ANTIDAMPINŠKE MJERE
7.1. Razina uklanjanja štete
(223)
Tvrdilo se da je profitna marža korištena za izračun iznosa pristojbe potrebne za uklanjanje učinaka štetnog dampinga previsoka. Ta je tvrdnja odbačena kako je objašnjeno u gornjem odjeljku 4.5.3.3.
(224)
Nekoliko je stranaka postavilo pitanje ciljne dobiti korištene za izračun marže štete. Ti su komentari razmotreni u gornjim uvodnim izjavama od 135. do 142. Na temelju analize tih komentara zaključuje se da bi ciljnu dobit od 6 % trebalo zadržati.
(225)
U izostanku drugih komentara o razini uklanjanja štete, potvrđuje se metodologija opisana u uvodnim izjavama od 230. do 234. Privremene uredbe.
7.2. Konačne mjere
(226)
S obzirom na donesene zaključke o dampingu, šteti, uzročnosti i interesu Unije, te u skladu s člankom 9. stavkom 4. Osnovne uredbe, trebalo bi uvesti konačne antidampinške mjere na uvoz dotičnog proizvoda na razini nižoj od marža dampinga i štete, u skladu s pravilom niže pristojbe. Prema tome, sve stope pristojbe trebalo bi odrediti na razini dampinških marža.
(227)
Mala prilagodba iz gornjih uvodnih izjava 115. i 132. dovela je nešto izmijenjenih marža sniženja ciljnih cijena, što se odražava u donjem popisa marža štete. Predložene antidampinške pristojbe iznose kako slijedi:
Trgovačko društvo
Dampinška marža (%)
Marža štete (%)
Stopa konačne pristojbe (%)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd i Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
44,8
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
92,6
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
110,1
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd, i Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
79,1
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
45,7
22,9
Svi ostali proizvođači izvoznici koji surađuju
17,9
79,0
17,9
Sva ostala trgovačka društva
36,1
110,1
36,1
(228)
Stope antidampinških pristojba za pojedina trgovačka društva navedena u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga iste odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih trgovačkih društava. Te stope pristojbe (nasuprot pristojbama na razini zemlje koje se primjenjuju na „sva ostala trgovačka društva”) isključivo se primjenjuju na uvoz proizvodâ podrijetlom iz NRK-a koje su proizvela ta trgovačka društva, a tako i navedeni specifični pravni subjekti. Uvoz dotičnog proizvoda, koji proizvodi neko drugo trgovačko društvo koje se posebno ne spominje u izvršnom dijelu ove Uredbe sa svojim nazivom i adresom, uključujući subjekte koji se odnose na ove koji se posebno spominju, ne mogu koristiti te stope i podložni su stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.
(229)
Kako bi se rizik izbjegavanja mjera sveo na najmanju moguću mjeru zbog velike razlike u stopama pristojba, smatra se da su u ovom slučaju potrebne posebne mjere kako bi se osigurala pravilna primjena antidampinških pristojba. Navedene se posebne mjere sastoje od dostavljanja carinskim tijelima država članica valjanog računa koji mora biti u skladu sa zahtjevima određenima u Prilogu II. ovoj Uredbi. Uvoz koji nije popraćen takvim računom podliježe preostaloj antidampinškoj pristojbi koja se primjenjuje na sve ostale izvoznike.
(230)
Dođe li do značajnog povećanja obujma izvoza koji ostvaruje trgovačko društvo koje ima koristi od nižih individualnih stopa pristojba nakon uvođenja dotičnih mjera, može se smatrati da takav porast obujma predstavlja promjenu strukture trgovine zbog uvođenja mjera u smislu članka 13. stavka 1. Osnovne uredbe. U takvim okolnostima, i pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti, moguće je pokrenuti ispitni postupak za sprečavanje izbjegavanja mjera. Taj ispitni postupak može, između ostalog, ispitivati potrebu za ukidanjem individualnih stopa pristojbe te posljedično uvođenje pristojbe na cijelo područje zemlje.
(231)
Svi zahtjevi kojima se traži primjena individualne stope antidampinške pristojbe (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se Komisiji (11) sa svim odgovarajućim podacima, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog subjekta. Prema potrebi, ovu će se Uredbu na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava za koje vrijede individualne stope antidampinških pristojba.
(232)
Kako bi se osigurala ispravna provedba antidampinške pristojbe, visina pristojbe na razini zemlje ne bi se trebala primjenjivati samo na proizvođače izvoznike koji ne surađuju, nego i na one proizvođače koji tijekom RIP-a uopće nisu izvozili u Uniju.
(233)
Kako bi se osigurao jednaki tretman novim izvoznicima i trgovačkim društvima koja surađuju, a nisu uključena u uzorak, i koja su navedeni u Prilogu I. ovoj Uredbi, trebalo bi propisati ponderiranu prosječnu pristojbu uvedenu za potonja trgovačka društva, koju treba primijeniti na nove izvoznike koji bi u suprotnom imali pravo na reviziju sukladno članku 11. stavku 4. Osnovne uredbe.
(234)
Sve su stranke obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti uvođenje konačne antidampinške pristojbe na uvoz keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda podrijetlom iz NRK-a i konačna naplata iznosa osiguranih privremenom pristojbom (konačna objava). Svim strankama dano je razdoblje unutar kojega su mogle dati komentar na konačnu objavu.
(235)
Usmeni i pisani komentari zainteresiranih stranaka razmatrani su i, prema potrebi, uzeti u obzir.
7.3. Konačna naplata privremenih antidampinških pristojba
(236)
U pogledu visine utvrđenih dampinških marži i s obzirom na razinu štete koja je prouzročena industriji Unije, smatra se potrebnim konačno naplatiti iznose osigurane privremenom antidampinškom pristojbom, uvedenom Privremenom uredbom, u visini iznosa uvedenih konačnih pristojba,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz keramičkih stolnih i kuhinjskih proizvoda, osim keramičkih noževa, keramičkih mlinova za kondimente ili začine i njihovih dijelova za mljevenje, keramičkih noževa za guljenje, keramičkih brusilica za noževe i plitica za pizze od kordieritne keramike, vrste koja se koristi za pečenje pizze ili kruha, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 i ex 6912 00 90 (oznake TARIC 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 i 6912009010) i podrijetlom iz NRK-a,.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. koje proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Trgovačko društvo
Pristojba (%)
Dodatna oznaka TARIC
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd.
18,3
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd;
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd;
Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd;
Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd;
Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd.
17,6
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
B353
Trgovačka društva navedena u Prilogu I.
17,9
Sva ostala trgovačka društva
36,1
B999
3. Primjena pojedinačnih stopa antidampinških pristojba navedenih za trgovačka društva navedena u stavku 2. uvjetuje se dostavljanjem carinskim tijelima država članica valjanog računa koji mora biti u skladu sa zahtjevima određenima u Prilogu II. U slučaju da račun nije dostavljen, primjenjuje se pristojba koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.
4. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
1. Oslobađaju se iznosi osigurani privremenom antidampinškom pristojbom prema Uredbi (EU) br. 1072/2012 na uvoz keramičkih mlinova za kondimente ili začine i njihovih dijelova za mljevenje, keramičkih noževa za guljenje, keramičkih brusilica za noževe i plitica za pizze od kordieritne keramike, vrste koja se koristi za pečenje pizze ili kruha, podrijetlom iz NRK-a.
2. Oslobađaju se iznosi osigurani privremenom antidampinškom pristojbom prema Uredbi (EU) br. 1072/2012 na uvoz keramičkih mlinova za kondimente ili začine i njihovih dijelova za mljevenje, keramičkih noževa za guljenje, keramičkih brusilica za noževe i plitica za pizze od kordieritne keramike, vrste koja se koristi za pečenje pizze ili kruha, podrijetlom iz NRK-a. Oslobađaju se iznosi osigurani iznad konačnih stopa antidampinške pristojbe.
Članak 3.
Članak 1. stavak 2. može se izmijeniti dodavanjem novog proizvođača izvoznika trgovačkim društvima koja surađuju i koja nisu uključena u uzorak te stoga podliježu ponderiranoj prosječnoj stopi pristojbe od 17,9 % kada novi proizvođač izvoznik iz NRK-a dostavi dostatne dokaze Komisiji:
a)
da nije uvozio u Uniju proizvod opisan u članku 1. stavku 1. tijekom razdoblja ispitnog postupka (od 1. siječnja 2011. do 31. prosinca 2011.);
b)
da nije povezan ni sa jednim od izvoznika ili proizvođača u NRK-u koji podliježe mjerama uvedenima ovom Uredbom; i
c)
da je stvarno u Uniju izvozio dotični proizvod nakon razdoblja ispitnog postupka na kojem se temelje mjere ili je sklopio neopozivu ugovornu obvezu izvoza znatne količine u Uniju.
Članak 4.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 13. svibnja 2013.