KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 651/2014
af 17. juni 2014
om visse kategorier af støttes forenelighed med det indre marked i henhold til traktatens artikel 107 og 108
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 4,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 994/98 af 7. maj 1998 om anvendelse af artikel 92 og 93 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab på visse former for horisontal statsstøtte (1), særlig artikel 1, stk. 1, litra a), og b),
efter høring af Det Rådgivende Udvalg for Statsstøtte, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Statslig finansiering, som opfylder kriterierne i traktatens artikel 107, stk. 1, udgør statsstøtte og skal anmeldes til Kommissionen i henhold til traktatens artikel 108, stk. 3. I medfør af traktatens artikel 109 kan Rådet imidlertid bestemme, at visse kategorier af statsstøtte skal være fritaget for denne anmeldelsespligt. I henhold til artikel 108, stk. 4, i traktaten kan Kommissionen vedtage forordninger vedrørende disse former for statsstøtte. I forordning (EF) nr. 994/98 gives Kommissionen bemyndigelse til i medfør af traktatens artikel 109 at erklære, at følgende kategorier af statsstøtte på visse betingelser kan fritages fra anmeldelsespligten: støtte til små og mellemstore virksomheder (SMV'er), støtte til forskning og udvikling, støtte til miljøbeskyttelse, beskæftigelses- og uddannelsesstøtte samt støtte, der er i overensstemmelse med det kort, som Kommissionen har godkendt for tildeling af regionalstøtte i de enkelte medlemsstater. Kommissionen vedtog på dette grundlag Kommissionens forordning (EF) nr. 800/2008 (2). Forordning (EF) nr. 800/2008 fandt oprindeligt anvendelse indtil den 31. december 2013, men blev efterfølgende forlænget ved Kommissionens forordning (EU) nr. 1224/2013 af 29. november 2013 om ændring af forordning (EF) nr. 800/2008, for så vidt angår anvendelsesperioden (3) og udløber nu den 30. juni 2014. Den 22. juli 2013 vedtog Rådet forordning (EU) nr. 733/2013 af 7. juli 2013 om ændring af forordning (EF) nr. 994/98 om anvendelse af artikel 92 og 93 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab på visse former for horisontal statsstøtte (4) for at bemyndige Kommissionen til at udvide gruppefritagelsen med nye kategorier af støtte, for hvilke der kan fastlægges klare forenelighedskriterier. Disse nye kategorier af gruppefritaget støtte omfatter støtte, hvis formål er at råde bod på skader, der er forårsaget af visse naturkatastrofer, social støtte til beboere i afsidesliggende områder til transportformål, støtte til bredbåndsinfrastruktur, støtte til innovation, støtte til kultur og bevarelse af kulturarv samt støtte til sportsinfrastruktur og multifunktionel infrastruktur til rekreative aktiviteter. Under forudsætning af at der indhøstes tilstrækkelig yderligere erfaring, som gør det muligt at opstille anvendelige kriterier for fritagelse, der på forhånd sikrer foreneligheden af andre kategorier af støtte, har Kommissionen til hensigt at tage denne forordnings anvendelsesområde op til fornyet overvejelse med henblik på at medtage visse former for støtte inden for de relevante områder. Kommissionen påtænker navnlig at opstille kriterier for havne- og lufthavnsinfrastruktur inden december 2015.
(2)
Med meddelelsen om modernisering af EU's statsstøttepolitik (5) indledte Kommissionen en generel revision af statsstøttereglerne. Hovedformålene med denne revision er i) at fremme bæredygtig, intelligent og inklusiv vækst på et konkurrencepræget indre marked og samtidig bidrage til medlemsstaternes indsats for at opnå en mere effektiv udnyttelse af de offentlige finanser, ii) at koncentrere Kommissionens forudgående undersøgelser af støtteforanstaltninger om de sager, som har størst indvirkning på det indre marked, og samtidig styrke medlemsstaternes samarbejde om håndhævelse af statsstøttereglerne og iii) at gøre reglerne ensartede og fremme en hurtigere og mere robust beslutningstagning på et mere oplyst grundlag, baseret på en klar økonomisk begrundelse, en fælles tilgang og entydige forpligtelser. Revisionen af forordning (EF) nr. 800/2008 udgør et centralt element i moderniseringen af statsstøttepolitikken.
(3)
Denne forordning bør gøre det muligt bedre at prioritere regelhåndhævelsesindsatsen på statsstøtteområdet, forenkle reglerne, øge gennemsigtigheden og styrke effektiv evaluering og kontrol med statsstøttereglernes overholdelse på nationalt plan og på EU-plan og samtidig bevare Kommissionens og medlemsstaternes institutionelle kompetencer. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for nå disse mål.
(4)
De erfaringer, som Kommissionen har indhøstet med anvendelse af forordning (EF) nr. 800/2008, har gjort det muligt bedre at definere, på hvilke betingelser visse kategorier af støtte kan anses for at være forenelige med det indre marked og at udvide gruppefritagelsernes anvendelsesområde. De har også gjort det klart, at det er nødvendigt at øge gennemsigtigheden, styrke kontrollen med og sikre en tilstrækkelig evaluering af meget omfattende ordninger med hensyn til deres følger for konkurrencen på det indre marked.
(5)
De generelle betingelser for anvendelse af denne forordning bør fastsættes på grundlag af en række fælles principper, som sikrer, at støtten tjener et formål af fælles interesse, har en klar tilskyndelsesvirkning, er hensigtsmæssig og står i et rimeligt forhold til målet, ydes under fuld gennemsigtighed og er genstand for kontrol og regelmæssig vurdering og ikke påvirker samhandelsvilkårene på en måde, der skader den fælles interesse.
(6)
Støtte, der opfylder alle betingelserne i denne forordning, såvel de generelle betingelser som de betingelser, der er specifikke for de relevante støttekategorier, bør være fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3.
(7)
Statsstøtte som omhandlet i traktatens artikel 107, stk. 1, der ikke er omfattet af denne forordning, er fortsat anmeldelsespligtig efter traktatens artikel 108, stk. 3. Denne forordning påvirker ikke medlemsstaternes mulighed for at anmelde støtte til formål, der svarer til dem, som denne forordning omfatter.
(8)
På grund af omfattende ordningers potentielt større virkninger for handel og konkurrence bør støtteordninger, for hvilke det gennemsnitlige årlige statsstøttebudget overstiger en tærskel, der fastsættes med udgangspunkt i en absolut værdi, principielt gøres til genstand for en evaluering. Evalueringen bør tage sigte på at kontrollere, om de antagelser og betingelser, der lå til grund for ordningens forenelighed, er opfyldt, og om ordningen fungerer effektivt, hvad angår dens generelle og specifikke mål, og belyse ordningens virkninger for konkurrence og samhandel. For at sikre lige behandling bør denne evaluering gennemføres på grundlag af en af Kommissionen godkendt evalueringsplan. En sådan plan bør normalt udfærdiges, når ordningen udformes, og godkendes, før ordningen træder i kraft, men det er ikke muligt i alle tilfælde. For ikke at forsinke deres ikrafttræden bør denne forordning finde anvendelse på sådanne ordninger i en periode på højst seks måneder. Kommissionen kan efter at have godkendt evalueringsplanen beslutte at forlænge denne periode. Med henblik herpå bør evalueringsplanen anmeldes til Kommissionen senest 20 arbejdsdage efter ordningens ikrafttræden. Kommissionen kan også undtagelsesvist beslutte, at en evaluering på grund af sagens særlige forhold ikke er nødvendig. Kommissionen bør modtage de oplysninger fra medlemsstaten, som er nødvendige for vurderingen af evalueringsplanen og sætter den i stand til uden unødig forsinkelse at anmode om yderligere oplysninger, så medlemsstaten kan indsende manglende oplysninger, som Kommissionen måtte have brug for til at træffe en afgørelse. Da denne procedure er ny, vil Kommissionen i et særskilt dokument give detaljeret vejledning om den procedure, der finder anvendelse i seksmånedersperioden, hvor evalueringsplanen er under godkendelse, og om de skemaer, der skal benyttes i forbindelse med indsendelse af evalueringsplanen. Ændringer af ordninger, der er underlagt krav om evaluering, med undtagelse af ændringer, som ikke kan påvirke støtteordningens forenelighed efter denne forordning eller ikke i væsentlig grad kan påvirke indholdet af den godkendte evalueringsplan, bør vurderes under hensyntagen til udfaldet af en sådan evaluering og bør udelukkes fra denne forordnings anvendelsesområde. Ændringer af rent formel eller administrativ karakter og ændringer, der gennemføres inden for rammerne af samfinansierede EU-foranstaltninger, bør i princippet ikke betragtes som værende af væsentlig betydning for indholdet af den godkendte evalueringsplan.
(9)
Denne forordning bør ikke finde anvendelse på støtte, der er betinget af, at der anvendes indenlandske produkter frem for importerede, eller på støtte til eksportrelaterede aktiviteter. Den bør navnlig ikke gælde for støtte til finansiering af etablering og drift af distributionsnet i andre lande. Støtte til omkostninger ved deltagelse i messer eller udgifter til undersøgelser eller konsulentydelser, der er nødvendige for at lancere et nyt eller eksisterende produkt på et nyt marked i en anden medlemsstat eller et tredjeland, betragtes normalt ikke som støtte til eksportrelaterede aktiviteter.
(10)
Denne forordning bør i princippet finde anvendelse på de fleste erhvervssektorer. Inden for nogle sektorer, såsom fiskeri og akvakultur og primærproduktion af landbrugsprodukter, bør anvendelsesområdet imidlertid begrænses i betragtning af de særlige regler, der finder anvendelse der.
(11)
Denne forordning bør finde anvendelse på forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter, forudsat at visse betingelser er opfyldt. For så vidt angår denne forordning, bør hverken aktiviteter på landbrugsbedriften, der er nødvendige for at forberede et produkt til det første salg, eller en primærproducents første salg til forhandlere eller forarbejdningsvirksomheder eller en hvilken som helst aktivitet, hvorved et produkt forberedes til det første salg, betragtes som forarbejdning eller afsætning.
(12)
Denne forordning bør ikke finde anvendelse på støtte til fremme af lukning af ikke-konkurrencedygtige kulminer, som er omfattet af Rådets afgørelse 2010/787/EU af 10. december 2010 om statsstøtte til fremme af lukning af miner, der ikke er konkurrencedygtige (6). Denne forordning bør finde anvendelse på andre former for støtte i kulsektoren med undtagelse af regionalstøtte.
(13)
Kommissionen bør sikre, at godkendt støtte ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. Derfor bør denne forordning ikke omfatte støtte til en støttemodtager, der ikke har efterkommet et krav om tilbagebetaling af støtte, som Kommissionen ved en tidligere afgørelse eller beslutning har erklæret ulovlig og uforenelig med det indre marked, med undtagelse af støtteordninger til at råde bod på skader, der er forårsaget af visse naturkatastrofer.
(14)
Støtte til kriseramte virksomheder bør ikke være omfattet af denne forordning, idet en sådan støtte bør vurderes i henhold til rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder af 1. oktober 2004 (7), hvis anvendelsesperiode blev forlænget ved Kommissionens meddelelse om forlængelse af Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder af 1. oktober 2004 (8), eller efterfølgende rammebestemmelser for at undgå, at disse bestemmelser omgås, med undtagelse af støtteordninger til at råde bod på skader, der er forårsaget af visse naturkatastrofer. Af hensyn til retssikkerheden bør der opstilles klare kriterier, som ikke forudsætter en vurdering af alle enkelthederne ved en virksomheds situation for at afgøre, om den i relation til denne forordning skal anses for at være kriseramt.
(15)
Håndhævelsen af statsstøttereglerne afhænger i høj grad af medlemsstaternes samarbejde. Derfor bør medlemsstaterne træffe alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at denne forordning overholdes, herunder også med hensyn til individuel støtte, der ydes inden for rammerne af gruppefritagede ordninger.
(16)
Hvad enten de tildeles individuelt eller kumulativt, bør store støttebeløb anmeldes til og vurderes af Kommissionen, da de medfører stor risiko for påvirkning af samhandelen. For hver kategori af støtte, der er omfattet af denne forordning, bør der derfor fastsættes tærskler på et niveau, som tager hensyn til den pågældende kategori af støtte og dens sandsynlige virkninger for samhandelsvilkårene. Enhver støtte, der ydes over disse tærskler, bør fortsat være anmeldelsespligtig efter traktatens artikel 108, stk. 3. Tærsklerne i denne forordning bør ikke kunne omgås ved kunstigt at opsplitte støtteordninger eller -projekter i flere støtteordninger eller -projekter med tilsvarende karakteristika, mål eller støttemodtagere.
(17)
Af hensyn til gennemsigtigheden og for at sikre ligebehandling og effektiv kontrol, bør denne forordning kun finde anvendelse på støtte, hvis bruttosubventionsækvivalent kan forudberegnes præcist, uden at det er nødvendigt at foretage en risikovurdering (»gennemsigtig støtte«). I denne forordning bør det fastlægges, på hvilke betingelser visse specifikke støtteinstrumenter såsom lån, garantier, skattemæssige foranstaltninger, risikofinansieringsforanstaltninger og især tilbagebetalingspligtige forskud kan betragtes som gennemsigtige. Kapitaltilførsler bør ikke betragtes som gennemsigtig støtte, med mindre de opfylder specifikke betingelser vedrørende risikofinansiering og statsstøtte til nyetablerede virksomheder. Støtte indeholdt i garantier bør anses for at være gennemsigtig, når bruttosubventionsækvivalenten er blevet beregnet på basis af de minimumspræmier, der gælder for den pågældende virksomhedstype. For SMV'ers vedkommende er det i Kommissionens meddelelse om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte i form af garantier (9) fastsat, hvor stor den årlige garantipræmie skal være, for at garantien kan anses for ikke at udgøre statsstøtte.
(18)
For at sikre, at støtten er nødvendig og fungerer som tilskyndelse til at videreudvikle aktiviteter eller projekter, bør denne forordning ikke finde anvendelse på støtte til aktiviteter, som støttemodtageren også ville iværksætte uden støtten. Støtte bør kun fritages for anmeldelsespligten i henhold til denne forordning, hvis arbejdet med det projekt eller den aktivitet, hvortil der ydes støtte, først påbegyndes, efter at modtageren har indgivet en skriftlig ansøgning om støtten.
(19)
I forbindelse med enhver ad hoc-støtte, der er omfattet af denne forordning, og som ydes til en stor virksomhed, bør medlemsstaten ud over at overholde betingelserne vedrørende tilskyndelsesvirkning, der gælder for SMV'er, også sikre sig, at støttemodtageren i et internt dokument har analyseret det pågældende projekts eller den pågældende aktivitets levedygtighed med og uden støtte. Medlemsstaten bør kontrollere, at dette interne dokument viser, at støtten medfører en væsentlig forøgelse af projektets/aktivitetens omfang, en væsentlig forøgelse af det samlede beløb, støttemodtageren afsætter til det støttede projekt eller den støttede aktivitet, eller en væsentligt hurtigere gennemførelse af det pågældende projekt eller den pågældende aktivitet. Regionalstøtte bør betragtes som havende tilskyndelsesvirkning, hvis investeringsprojektet uden støtten ikke ville være blevet gennemført i det område, hvor der ydes støtte.
(20)
Automatiske støtteordninger i form af skattefordele bør fortsat være underlagt en særlig betingelse med hensyn til tilskyndelsesvirkningen, da denne form for støtte ydes efter procedurer, der er forskellige fra dem, der gælder for andre kategorier af støtte. Sådanne ordninger bør allerede være vedtaget, før arbejdet med det støttede projekt eller den støttede aktivitet er påbegyndt. Denne betingelse finder imidlertid ikke anvendelse på efterfølgerordninger på skatteområdet, såfremt den relevante aktivitet allerede var omfattet af de foregående ordninger med skattefordele. Ved vurderingen af sådanne ordningers tilskyndelsesvirkning er det det tidspunkt, hvor den skattemæssige foranstaltning første gang blev indført i den oprindelige ordning, som derefter blev erstattet af efterfølgerordningen, der er afgørende.
(21)
Hvad angår regional driftsstøtte, regional byudviklingsstøtte, støtte til SMV'ers adgang til finansiering, støtte til ansættelse af dårligt stillede arbejdstagere, støtte til beskæftigelse af handicappede arbejdstagere og støtte som kompensation for meromkostningerne ved beskæftigelse af handicappede arbejdstagere, støtte i form af nedsættelse af miljøskatter og -afgifter, støtte, hvis formål er at råde bod på skader, der er forårsaget af visse naturkatastrofer, social støtte til bosiddende i afsidesliggende områder til transportformål og støtte til kultur og bevarelse af kulturarv, finder betingelsen vedrørende tilskyndelsesvirkning ikke anvendelse eller bør formodes at være opfyldt, hvis de særlige betingelser, der er fastsat for disse kategorier af støtte i denne forordning, er opfyldt.
(22)
For at sikre, at støtten står i rimeligt forhold til målet og er begrænset til det nødvendige beløb, bør de maksimale støttebeløb så vidt muligt være udtrykt i støtteintensitet i forhold til en række støtteberettigede omkostninger. Hvor de maksimale støtteintensiteter ikke kan bestemmes, fordi de støtteberettigede omkostninger ikke kan fastslås, eller for at forenkle reglerne i forbindelse med små beløb, bør de maksimale støttebeløb være udtrykt nominelt for at sikre, at støtteforanstaltningerne står i et rimeligt forhold til målet. Støtteintensiteten og de maksimale støttebeløb bør på baggrund af Kommissionens erfaringer fastsættes på et niveau, der minimerer konkurrencefordrejningerne inden for den sektor, hvor støtten ydes, og samtidig på passende vis imødegår markedssvigtet eller samhørighedsproblemet. For regional investeringsstøtte bør støtteintensiteten fastsættes på et niveau, der stemmer overens med den tilladte støtteintensitet i henhold til regionalstøttekortene.
(23)
Ved beregningen af støtteintensiteten bør der alene medtages støtteberettigede omkostninger. Denne forordning bør ikke kunne føre til fritagelse af støtte, der overstiger den relevante støtteintensitet, fordi der er medtaget omkostninger, der ikke er støtteberettigede. Fastlæggelsen af de støtteberettigede omkostninger skal understøttes af klar, detaljeret og ajourført dokumentation. Alle de anvendte tal bør være tallene før eventuelle fradrag af skatter eller andre udgifter. Støtte, der udbetales i flere rater, bør tilbagediskonteres til sin værdi på det tidspunkt, hvor den blev ydet. De støtteberettigede omkostninger bør ligeledes tilbagediskonteres til deres værdi på det tidspunkt, hvor støtten blev tildelt. Den rentesats, der skal anvendes til tilbagediskonteringsformål og til beregning af støttebeløbet i forbindelse med støtte, der ikke ydes som tilskud, bør være henholdsvis den kalkulationsrentesats og den referencesats, som var gældende på tildelingstidspunktet, som fastsat i Kommissionens meddelelse om revision af metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten (10). I sager, hvor støtten ydes i form af skattefordele, skal tilbagediskonteringen af støttetrancher tage udgangspunkt i kalkulationsrenten på de forskellige tidspunkter, hvor skattefordelene får virkning. Ydelse af støtte i form af tilbagebetalingspligtige forskud bør fremmes, idet disse risikodelingsinstrumenter er indrettet således, at de er befordrende for støttens tilskyndelsesvirkning. Derfor er det rimeligt at fastsætte, at når der tildeles støtte i form af tilbagebetalingspligtige forskud, kan de relevante støtteintensiteter, der er fastsat i denne forordning, forhøjes, dog med undtagelse af regionalstøtte, som alene kan fritages, hvis den er i overensstemmelse med de godkendte støttekort.
(24)
For fremtidige skattefordele kendes den relevante kalkulationsrente og støttetranchernes præcise størrelse ikke nødvendigvis i forvejen. I sådanne tilfælde bør medlemsstaten på forhånd fastsætte et loft over støttens tilbagediskonterede værdi under overholdelse af den gældende støtteintensitet. Når støttetranchens størrelse på et givet tidspunkt kendes, kan tilbagediskonteringen så finde sted med udgangspunkt i den på det pågældende tidspunkt gældende kalkulationsrente. Den tilbagediskonterede værdi af hver støttetranche bør trækkes fra det samlede beløbsloft.
(25)
Når det fastslås, om de anmeldelsestærskler og de maksimale støtteintensiteter, der er fastsat i denne forordning, er overholdt, er det den samlede statsstøtte til den støttede aktivitet eller det støttede projekt, der bør lægges til grund. Desuden bør det i denne forordning præciseres, under hvilke omstændigheder forskellige kategorier af støtte kan kumuleres. Støtte, der er fritaget ved denne forordning, og enhver anden forenelig støtte, der er fritaget ved en anden forordning eller godkendt af Kommissionen, kan kumuleres, så længe foranstaltningerne vedrører forskellige identificerbare støtteberettigede omkostninger. Når der fra forskellige kilder ydes støtte til de samme - helt eller delvist overlappende - identificerbare støtteberettigede omkostninger, bør kumulering tillades op til den højeste støtteintensitet eller det højeste støttebeløb, der i henhold til denne forordning kan finde anvendelse på den relevante støtte. Denne forordning bør også indeholde særlige bestemmelser om kumulering af støtteforanstaltninger med og uden identificerbare støtteberettigede omkostninger, om kumulering med de minimis-støtte og om kumulering med støtte til handicappede arbejdstagere. For de minimis-støtte gælder, at denne støtte ofte ikke kan henføres til specifikke støtteberettigede omkostninger. I sådanne tilfælde bør det være muligt frit at kumulere de minimis-støtte og statsstøtte, der er fritaget efter denne forordning. Når der tildeles de minimis-støtte til de samme identificerbare støtteberettigede omkostninger som statsstøtte, der er fritaget efter denne forordning, bør kumulering imidlertid alene tillades op til den højeste støtteintensitet, som er fastsat i denne forordnings kapitel III.
(26)
EU-finansiering, som forvaltes centralt af EU-institutioner, EU-agenturer, EU-kontorer, EU-fællesforetagender eller andre EU-organer, og som ikke direkte eller indirekte er underlagt medlemsstatens kontrol, udgør ikke statsstøtte. Hvis en sådan EU-finansiering kombineres med statsstøtte, bør kun sidstnævnte tages i betragtning ved vurderingen af, hvorvidt anmeldelsestærskler og maksimale støtteintensiteter er overholdt, forudsat at den samlede offentlige finansiering af de samme støtteberettigede omkostninger ikke overstiger de mest gunstige finansieringssatser, der er fastsat i de relevante bestemmelser i EU-lovgivningen.
(27)
Da statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1, i princippet er forbudt, er det vigtigt, at enhver har mulighed for at kontrollere, om støtten ydes i overensstemmelse med de gældende bestemmelser. Det har afgørende betydning for den korrekte anvendelse af traktatens bestemmelser, at statsstøtten er gennemsigtig, og gennemsigtighed fører desuden til bedre overholdelse af reglerne og større ansvarlighed, muliggør peer review og medfører i sidste ende en mere effektiv anvendelse af offentlige midler. For at sikre gennemsigtighed bør der stilles krav til medlemsstaterne om at etablere centrale statsstøttewebsteder på regionalt eller nationalt plan med kortfattede oplysninger om hver enkelt støtteforanstaltning, der er fritaget efter denne forordning. Denne forpligtelse bør være en betingelse for den enkelte støtteforanstaltnings forenelighed med det indre marked. I overensstemmelse med den standardpraksis for offentliggørelse af information, der er omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/37/EU af 26. juni 2013 om ændring af direktiv 2003/98/EF om videreanvendelse af den offentlige sektors informationer (11), bør der anvendes et standardformat, som muliggør søgning, download og let offentliggørelse af informationerne på internettet. Der bør offentliggøres links til alle medlemsstaternes statsstøttewebsteder på Kommissionens websted. I henhold til artikel 3 i forordning (EF) nr. 994/98, som ændret ved forordning (EU) nr. 733/2013, skal der på Kommissionens websted offentliggøres kortfattede oplysninger om hver enkelt støtteforanstaltning, der er fritaget i henhold til denne forordning.
(28)
Med henblik på at sikre en effektiv kontrol med støtteforanstaltninger i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 994/98, som ændret ved forordning (EU) nr. 733/2013, er det hensigtsmæssigt at fastsætte krav om medlemsstaternes indberetning af støtteforanstaltninger, der er fritaget i henhold til denne forordning, samt om anvendelsen af denne forordning. Desuden bør der fastlægges regler for medlemsstaternes fortegnelser over støtte, der er fritaget efter denne forordning, under hensyntagen til forældelsesfristen i artikel 15 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (12).
(29)
Med henblik på at styrke effektiviteten af de forenelighedsbetingelser, der fastsættes i denne forordning, bør Kommissionen kunne inddrage gruppefritagelsen for fremtidige støtteforanstaltninger, hvis disse krav ikke overholdes. Kommissionen bør kunne begrænse inddragelsen af gruppefritagelsen, så den kun inddrages for visse støttetyper, bestemte støttemodtagere eller foranstaltninger vedtaget af bestemte myndigheder, når det kun er for en begrænset gruppe af foranstaltningers eller for bestemte myndigheders vedkommende, at denne forordning ikke er overholdt. En sådan målrettet inddragelse af gruppefritagelsen bør være en rimelig og direkte følge af den konstaterede manglende overholdelse af denne forordning. Hvis forenelighedsbetingelserne i kapitel I og III ikke er overholdt, er den ydede støtte ikke omfattet af denne forordning og udgør derfor ulovlig støtte, som Kommissionen vil undersøge efter den relevante procedure i henhold til forordning (EF) nr. 659/1999. At gruppefritagelsen inddrages med hensyn til fremtidige støtteforanstaltninger, fordi kravene i kapitel II ikke er opfyldt, ændrer intet ved, at hidtidige foranstaltninger, som stemte overens med denne forordning, var gruppefritagede.
(30)
For at undgå forskelle, der kunne medføre konkurrencefordrejninger, og lette samordningen mellem EU-initiativer og medlemsstaternes initiativer vedrørende SMV'er, samt for at skabe administrativ klarhed og retssikkerhed, bør den definition af SMV'er, der anvendes i denne forordning, være baseret på definitionen i Kommissionens henstilling 2003/361/EF af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (13).
(31)
Ved at afhjælpe de begrænsninger, der præger ugunstigt stillede regioner, fremmer regionalstøtte den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i medlemsstaterne og i EU som helhed. Regionalstøtte tager sigte på at understøtte udviklingen i de dårligst stillede områder ved at fremme investeringer og jobskabelse på et bæredygtigt grundlag. I områder, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra a), kan der ydes regionalstøtte til etablering af nye virksomhedsenheder, udvidelse af en eksisterende virksomhedsenheds kapacitet, virksomhedsenheders diversificering til nye produkter eller fundamentale omlægninger i en eksisterende virksomhedsenheds overordnede produktionsproces. I betragtning af at store virksomheder påvirkes mindre af regionale begrænsninger end SMV'er i forbindelse med en investering i en region, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), bør regionalstøtte til store virksomheder kun fritages for anmeldelsespligten, for så vidt angår initialinvesteringer i nye aktiviteter i de pågældende regioner.
(32)
Når en regionalstøtteordning tager sigte på et begrænset antal erhvervssektorer, er dens formål og sandsynlige virkninger formodentlig snarere sektorbestemte end horisontale. Derfor kan sektorordninger ikke fritages for anmeldelsespligten. Efter en anmeldelse vil Kommissionen imidlertid kunne vurdere de mulige positive virkninger i henhold til de gældende retningslinjer eller rammebestemmelser eller afgørelser. Dette er navnlig tilfældet for støtteordninger, der omfatter økonomiske aktiviteter i kul-, skibsbygnings- og transportsektoren. På grund af de særlige forhold, der kendetegner stålsektoren og kunstfibersektoren, kan regionalstøttes negative virkninger inden for disse sektorer endvidere ikke antages at kunne opvejes af de positive virkninger for samhørigheden; derfor kan der ikke ydes regionalstøtte til disse sektorer. Endelig spiller turisme og bredbåndssektoren en vigtig rolle i de nationale økonomier og har generelt en særlig positiv indvirkning på regional udvikling. Regionalstøtteordninger, der tager sigte på turistsektoren og bredbånd, bør derfor være fritaget for anmeldelseskravet. Forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter er også tæt forbundet med lokale og regionale økonomier og bør være omfattet af gruppefritagelsen.
(33)
Energiproduktion, -distribution og -infrastruktur er genstand for sektorspecifik lovgivning om det indre marked, hvilket afspejles de kriterier, der skal sikre støttens forenelighed med det indre marked på disse områder og overensstemmelse med EU's miljø- og energipolitik. Regionalstøtte, der ydes efter denne forordnings afdeling 1, har økonomisk udvikling og samhørighed som mål og er derfor underlagt helt andre forenelighedsbetingelser. Derfor bør denne forordnings bestemmelser om regionalstøtte ikke finde anvendelse på foranstaltninger vedrørende energiproduktion, -distribution og -infrastruktur.
(34)
Investeringer, der sætter virksomheder i stand til at gå videre end EU-standarderne eller øge miljøbeskyttelsesniveauet, hvor der ikke er vedtaget EU-standarder, investeringer i tidlig tilpasning til fremtidige EU-standarder, investeringer i energieffektivitetsforanstaltninger, herunder projekter vedrørende bygningers energieffektivitet, investeringer i rensning af forurenede grunde og i miljøundersøgelser påvirker ikke direkte energimarkedernes funktion. Men sådanne investeringer kan bidrage til både regionale politiske mål og til EU's energi- og miljømål. I sådanne tilfælde kan denne forordnings bestemmelser om både regionalstøtte og miljøstøtte finde anvendelse, afhængigt af den relevante foranstaltnings hovedmål.
(35)
For at undgå at begunstige investeringer i kapital i forhold til investeringer i arbejdskraft bør det være muligt at måle regional investeringsstøtte på grundlag af enten investeringsomkostningerne eller lønomkostningerne ved den beskæftigelse, der skabes direkte af et investeringsprojekt.
(36)
Regional investeringsstøtte bør ikke fritages for anmeldelsespligten, når den ydes til en støttemodtager, der inden for en toårig periode forud for sin ansøgning om regional investeringsstøtte har nedlagt den samme eller en tilsvarende aktivitet i EØS, eller som på tidspunktet for ansøgningen har konkrete planer om at nedlægge en sådan aktivitet inden for to år, efter at initialinvesteringen, som der anmodes om støtte til, er afsluttet i det berørte område.
(37)
Kommissionen har indhøstet tilstrækkelig erfaring med anvendelse af traktatens artikel 107, stk. 3, litra a) og c), for så vidt angår regional driftsstøtte til kompensation for de meromkostninger ved transport af varer, der produceres i regionerne i den yderste periferi og i tyndt befolkede områder, og varer, der videreforarbejdes i disse områder, samt de meromkostninger ved produktion og drift (foruden meromkostninger ved transport), som støttemodtagere i regionerne i den yderste periferi må afholde. Da der er risiko for overkompensation for transportomkostninger, når der ydes yderligere støtte inden for rammerne af POSEI-programmerne i landbrugssektoren, og da det ikke kan udelukkes, at nogle landbrugsprodukter ikke produceres et alternativt sted, bør landbrugssektoren udelukkes fra at få tildelt regional driftsstøtte efter denne forordning til kompensation for meromkostninger ved transport af produkter, der er fremstillet i regionerne i den yderste periferi eller tyndt befolkede regioner. Regional driftsstøtte til at kompensere for meromkostningerne i regionerne i den yderste periferi med undtagelse af meromkostningerne ved transport bør kun anses for forenelig med det indre marked og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, når den er begrænset til enten 15 % af den årlige bruttoværditilvækst, som støttemodtageren skaber i den pågældende region i den yderste periferi, eller 25 % af de årlige arbejdskraftomkostninger, som støttemodtageren i den relevante region i den yderste periferi må afholde, eller 10 % af støttemodtagerens årsomsætning i den relevante region i den yderste periferi. Når støtten ikke overstiger det beløb, der fremkommer ved beregning af de yderligere driftsomkostninger (bortset fra transportomkostninger), efter en af disse forskellige metoder, kan den anses for velbegrundet, i kraft af dens bidrag til den regionale udvikling, og for at stå i et rimeligt forhold til de ulemper, som virksomheder i regioner i den yderste periferi står over for.
(38)
Byudviklingsstøtte, som er rettet mod den store koncentration af økonomiske, miljømæssige og sociale problemer i byområder i støtteberettigede områder, der er opført på et regionalstøttekort, bidrager til den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i medlemsstaterne og i EU som helhed. De markedssvigt, som byudviklingsstøtte tager sigte på at afhjælpe, kan omfatte finansieringsvilkårene for byudvikling, mangel på en integreret tilgang til byudvikling, finansieringsunderskud, der nødvendiggør en større mobilisering af begrænsede offentlige ressourcer, og behov for en mere forretningsbaseret tilgang til byfornyelse. Byudviklingsstøtte til deltagelsesbaserede, integrerede og bæredygtige strategier til håndtering af de yderligere problemer, der er identificeret i de støtteberettigede områder, bør derfor være omfattet af gruppefritagelsen.
(39)
Investeringer i prioriterede Europa-2020-mål (14) inden for grøn teknologi og omstilling til lavemissionsøkonomi i støtteberettigede områder, som er opført på et regionalstøttekort, bør være berettigede til højere støttebeløb via en regional bonus.
(40)
SMV'er spiller en afgørende rolle for jobskabelsen og medvirker mere generelt til at skabe social stabilitet og økonomisk udvikling. Markedssvigt kan imidlertid hæmme deres udvikling og påføre dem følgende typiske begrænsninger. SMV'er har ofte vanskeligt ved at skaffe kapital eller lån på grund af visse finansmarkeders uvilje mod at løbe risici og den begrænsede sikkerhed, virksomhederne er i stand til at stille. Deres begrænsede ressourcer kan også indskrænke deres adgang til information, især vedrørende ny teknologi og potentielle markeder. For at lette udviklingen af SMV'ers økonomiske aktiviteter bør denne forordning derfor fritage bestemte kategorier af støtte, når de ydes til SMV'er. Disse kategorier bør navnlig omfatte investeringsstøtte til SMV'er og SMV'ers deltagelse i messer.
(41)
SMV'er, der deltager i projekter, som hører under det europæiske territoriale samarbejde (ETC), og er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1299/2013 af 17. december 2013 om særlige bestemmelser for støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling til målet om europæisk territorialt samarbejde (15), har ofte vanskeligt ved at finansiere meromkostninger, der følger af samarbejdet mellem parter i forskellige regioner og i forskellige medlemsstater eller tredjelande. Som følge af den betydning ETC har for samhørighedspolitikken ved at skabe en ramme for gennemførelse af fælles aktioner og udveksling af politiske løsningsmodeller mellem nationale, regionale og lokale aktører fra forskellige medlemsstater eller tredjelande, bør der i denne forordning tages hensyn til visse vanskeligheder, som projekter under ETC står over for, med henblik på at fremme projekternes forenelighed med statsstøttereglerne. De forhold, der specifikt angår ETC, og som bør tilgodeses i denne forordning, har at gøre med de regionalstøtteintensiteter, der finder anvendelse på ETC-projekter, omkostninger ved SMV'ers samarbejde om ETC-projekter, offentliggørelses- og oplysningspligt, indberetning og registrering til kontrolformål.
(42)
I betragtning af de specifikke begrænsninger for og forskellene mellem SMV'er bør der kunne anvendes forskellige basisstøtteintensiteter og forskellige bonusser.
(43)
Erfaringerne med anvendelsen af EU-retningslinjerne for statsstøtte til fremme af risikokapitalinvesteringer i SMV'er (16) viser, at der findes en række specifikke markedssvigt på EU's risikokapitalmarkeder, når det gælder visse typer investeringer i forskellige faser af en virksomheds udvikling. Disse markedssvigt skyldes et misforhold mellem udbud af og efterspørgsel efter risikokapital. Det betyder, at den risikokapital, der udbydes på markedet, kan være for begrænset, og at virksomhederne ikke kan skaffe finansiering til trods for, at de har en god forretningsmodel og gode vækstudsigter. Hovedårsagen til markedssvigt i forbindelse med risikokapitalmarkederne, som især påvirker SMV'ers adgang til kapital, og som kan begrunde offentlig intervention, skal findes i ufuldstændig eller asymmetrisk information. Den påvirker ikke blot tilvejebringelse af risikokapital, men hæmmer også visse SMV'ers adgang til lånefinansiering. Derfor bør risikofinansieringsforanstaltninger, som har til formål at tiltrække privat kapital til unoterede SMV'er med et udækket finansieringsbehov, og som sikrer profitdrevne og en kommercielt orienteret drift af de finansielle formidlere, på visse betingelser fritages for anmeldelsespligten.
(44)
På visse betingelser bør etableringsstøtte til små virksomheder, støtte til alternative handelsplatforme med speciale i SMV'er og støtte til omkostninger ved SMV'ers forudgående undersøgelser af et marked også være fritaget for anmeldelsespligten.
(45)
Støtte til forskning, udvikling og innovation (FUI) kan bidrage til at skabe bæredygtig økonomisk vækst, styrke konkurrenceevnen og fremme beskæftigelsen. Erfaringerne med anvendelsen af forordning (EF) nr. 800/2008 og EU's rammebestemmelser for statsstøtte til forskning og udvikling og innovation (17) viser, at markedssvigt kan hindre markedet i at opnå et optimalt udbytte og medføre ineffektivitet, for så vidt angår eksternaliteter, afsmitningseffekter af offentlige goder/vidensoverførsel, ufuldstændig og asymmetrisk information samt koordinerings- og netværkssvigt.
(46)
SMV'er kan have vanskeligt ved at få adgang til ny teknologisk udvikling, teknologioverførsel og højt kvalificeret personale. Støtte til forsknings- og udviklingsprojekter, støtte til gennemførlighedsundersøgelser og innovationsstøtte til SMV'er, herunder støtte til dækning af omkostninger ved industrielle ejendomsrettigheder, kan afhjælpe disse problemer og bør derfor på visse betingelser være fritaget for anmeldelsespligten.
(47)
Hvad angår støtte til forsknings- og udviklingsprojekter, bør den del af forskningsprojektet, hvortil der ydes støtte, falde fuldstændigt ind under kategorierne grundforskning, industriel forskning eller eksperimentel udvikling. Når et forskningsprojekt omfatter forskellige opgaver, bør det for hver enkelt opgave angives, om den falder ind under en af disse kategorier, eller om den ikke falder ind under nogen af disse kategorier. Dette behøver ikke nødvendigvis at ske efter en kronologisk fremgangsmåde, hvor man bevæger sig fortløbende fra grundforskning til aktiviteter, der er tættere på markedet. En opgave, der udføres i en sen fase af projektet, vil således kunne karakteriseres som industriel forskning. Tilsvarende vil en aktivitet, der gennemføres i en tidligere fase, kunne betragtes som eksperimentel udvikling. Den del af projektet, hvortil der ydes støtte, kan også omfatte gennemførlighedsundersøgelser som forberedelse til forskningsaktiviteter.
(48)
Det er i stigende grad en forudsætning for at skabe banebrydende forskningsresultater og innovation at disponere over førsteklasses forskningsinfrastruktur, fordi den tiltrækker den globale talentmasse og er af afgørende vigtighed for fremme af ny IKT og centrale støtteteknologier. Offentlig forskningsinfrastruktur bør fortsat indgå i partnerskaber med den industrielle forskning. Der bør gives adgang til offentligt finansieret forskningsinfrastruktur på gennemsigtige og ikkediskriminerende betingelser og på markedsvilkår. Hvis disse vilkår og betingelser ikke overholdes, bør støtteforanstaltningen ikke fritages for anmeldelsespligten. Flere parter kan eje, drive og anvende en given forskningsinfrastruktur, og offentlige enheder og virksomheder kan anvende infrastrukturen i fællesskab.
(49)
Der kan både udøves økonomiske og ikke-økonomiske aktiviteter ved brug af forskningsinfrastruktur. For at undgå at der gennem offentlig støtte til ikke-økonomiske aktiviteter ydes statsstøtte til økonomiske aktiviteter, bør omkostningerne ved og finansieringen af økonomiske og ikke-økonomiske aktiviteter holdes klart adskilt. Når en infrastruktur anvendes til både økonomiske og ikke-økonomiske aktiviteter, udgør finansiering ved hjælp af statsmidler af omkostningerne ved infrastrukturens ikke-økonomiske aktiviteter ikke statsstøtte. Offentlig finansiering falder alene ind under statsstøttereglerne, for så vidt som den omfatter omkostninger ved de økonomiske aktiviteter. Kun sidstnævnte bør tages i betragtning med henblik på at sikre overholdelse af anmeldelsestærsklerne og de maksimale støtteintensiteter. Hvis infrastrukturen næsten udelukkende anvendes til en ikke-økonomisk aktivitet, kan dens finansiering som helhed falde uden for statsstøttereglerne, hvis anvendelsen i økonomisk øjemed er rent accessorisk, hvilket vil sige, at der er tale om en aktivitet, som er direkte knyttet til og nødvendig for infrastrukturens drift eller uadskilleligt forbundet med dens væsentligste ikke-økonomiske anvendelse og af begrænset omfang. Dette bør anses for at være tilfældet, når der anvendes de samme input (såsom materialer, udstyr, arbejdskraft og fast kapital) til den økonomiske aktivitet som til de ikke-økonomiske aktiviteter, og den økonomiske aktivitet årligt tegner sig for højst 20 % af forskningsinfrastrukturens samlede årlige kapacitet.
(50)
Støtte til innovationsklynger er rettet mod markedssvigt, som beror på koordinationsproblemer, der hæmmer udviklingen af klynger eller begrænser samspillet og videnstrømmen i klyngerne. Statsstøtte kan enten ydes som støtte til investeringer i åbne og fælles infrastrukturer for innovationsklynger eller som støtte til driften af klyngerne, hvorved samarbejde, netværksdannelse og læring styrkes. Driftsstøtte til innovationsklynger bør imidlertid alene ydes midlertidigt og i en begrænset periode på højst 10 år. Det samlede støttebeløbs andel af de samlede støtteberettigede omkostninger bør ikke overstige 50 % i den periode, hvor støtten ydes.
(51)
Proces- og organisationsinnovation kan lide under markedssvigt i form af mangel på oplysninger og positive eksterne virkninger, der bør håndteres gennem specifikke foranstaltninger. Støtte til denne form for innovation er især relevant for SMV'er, som er konfronteret med begrænsninger, der kan hæmme deres evne til at forbedre deres produktions- eller leveringsmetoder eller til i væsentlig grad at forbedre deres forretningspraksis, tilrettelæggelse af arbejdspladsen eller eksterne forbindelser. For at tilskynde store virksomheder til at samarbejde med SMV'er om proces- og organisationsinnovation bør støtte til dækning af store virksomheders omkostninger ved sådanne aktiviteter på visse betingelser også være omfattet af gruppefritagelsen.
(52)
Det er en central målsætning for EU's og medlemsstaternes økonomiske og sociale politik at fremme uddannelse og ansættelse/beskæftigelse af dårligt stillede og handicappede arbejdstagere.
(53)
Uddannelse har i almindelighed positive eksterne virkninger for samfundet som helhed, da uddannelse øger udbuddet af faglærte arbejdstagere, som andre virksomheder kan trække på, forbedrer konkurrenceevnen for industrien i EU og spiller en væsentlig rolle i EU's beskæftigelsesstrategi. Støtte til fremme af uddannelse bør derfor på visse betingelser være fritaget for anmeldelsespligten. I betragtning af SMV'ers særlige begrænsninger og de højere relative omkostninger, de skal afholde, når de investerer i uddannelse, bør de maksimale støtteintensiteter for støtte, der er fritaget ved denne forordning, forhøjes for SMV'er. De ved denne forordning fritagne støtteintensiteter bør desuden forhøjes, når der er tale om uddannelse af dårligt stillede eller handicappede arbejdstagere. De særlige forhold, der gør sig gældende for uddannelse i søtransportsektoren, gør det berettiget at følge en særlig fremgangsmåde for denne sektor.
(54)
Det er stadig vanskeligt for visse kategorier af dårligt stillede og handicappede arbejdstagere at komme ind på og blive på arbejdsmarkedet. Derfor kan offentlige myndigheder gennemføre foranstaltninger, der tilskynder virksomheder til at øge beskæftigelsen af disse arbejdstagere, navnlig af unge. Da arbejdskraftomkostninger udgør en stor del af de normale driftsomkostninger for enhver virksomhed, bør støtte til beskæftigelse af dårligt stillede og handicappede arbejdstagere have en positiv virkning på deres beskæftigelsesniveau og ikke blot give virksomhederne mulighed for at mindske omkostninger, som de ellers selv skulle afholde. En sådan støtte bør derfor fritages for anmeldelsespligten, når den sandsynligvis vil hjælpe arbejdstagere fra disse kategorier til at træde ind på eller vende tilbage til og blive på arbejdsmarkedet. Som fastsat i Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget - Den europæiske handicapstrategi 2010-2020: Et nyt tilsagn om et Europa uden barrierer (18) er de centrale elementer i EU's handicapstrategi en kombination af bekæmpelse af forskelsbehandling, foranstaltninger til fremme af lige muligheder og aktiv integration, hvilket afspejler de Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder, som EU og de fleste medlemsstater er part i. I denne forordning bør støtte til handicappede arbejdstagere forstås i den betydning, der fastlægges i konventionens artikel 1.
(55)
Som det fremgår af Meddelelse fra Kommissionen - Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst (19) er bæredygtig vækst, der kan fremme af en ressourceeffektiv, grønnere og mere konkurrencedygtig økonomi, en af grundpillerne i Europa 2020-strategiens mål om intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. Bæredygtig udvikling bygger blandt andet på et højt beskyttelsesniveau og en forbedring af miljøkvaliteten. På miljøbeskyttelsesområdet forekommer der markedssvigt, som bevirker, at virksomheder under normale markedsforhold ikke nødvendigvis er tilskyndet til at mindske deres forurening, da enhver sådan formindskelse kan medføre en forøgelse af deres omkostninger, uden at det giver virksomhederne tilsvarende fordele. Når virksomhederne ikke er forpligtede til at internalisere forureningsomkostningerne, er det samfundet som helhed, der kommer til at bære disse omkostninger.
(56)
Dette markedssvigt kan afhjælpes ved at indføre bindende miljøstandarder. Der kan opnås et højere miljøbeskyttelsesniveau gennem investeringer, der går ud over de bindende EU-standarder. For at tilskynde virksomheder til at forbedre miljøbeskyttelsesniveauet ud over de bindende EU-standarder bør statsstøtte på dette område være omfattet af gruppefritagelsen. For ikke at afskrække medlemsstaterne fra at fastsætte bindende nationale standarder, der er strengere end de tilsvarende EU-standarder, bør en sådan statsstøtte være fritaget, uanset om der findes obligatoriske nationale standarder, som er strengere end EU-standarderne.
(57)
I princippet bør der ikke ydes støtte, hvis investeringerne tager sigte på at sikre virksomheders opfyldelse af EU-standarder, der allerede er vedtaget, men endnu ikke er trådt i kraft. Statsstøtte kan imidlertid medføre, at virksomheder forbedrer deres miljømæssige adfærd, hvis den tilskynder virksomhederne til tidligt at tilpasse sig fremtidige EU-standarder, før sådanne standarder træder i kraft, og så længe sådanne standarder ikke finder anvendelse med tilbagevirkende kraft. Støtte til virksomheders tilpasning til fremtidige EU-standarder kan bevirke, at der hurtigere opnås et højt miljøbeskyttelsesniveau, og en sådan støtte bør derfor fritages.
(58)
Som en del af EU 2020-strategien har EU fastsat det mål at opnå en 20 % stigning i energieffektiviteten inden udgangen af 2020 og har navnlig vedtaget Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU af 25. oktober 2012 om energieffektivitet, om ændring af direktiv 2009/125/EF og 2010/30/EU samt om ophævelse af direktiv 2004/8/EF og 2006/32/EF (20), hvori der opstilles fælles rammer for fremme af energieffektiviteten inden for EU med det mål at opnå samlede besparelser på EU's primære energiforbrug på mindst 20 %. For at lette virkeliggørelsen af disse mål bør foranstaltninger til fremme af energieffektivitet, højeffektiv kraftvarmeproduktion samt energieffektiv fjernvarme og fjernkøling være omfattet af gruppefritagelsen.
(59)
Foranstaltninger, der øger bygningers energieffektivitet, er i overensstemmelse med Europa 2020-prioriteterne om overgang til en lavemissionsøkonomi. På grund af fraværet af en integreret tilgang til bygningers energieffektivitet kan der i forbindelse med sådanne investeringer ofte opstå finansieringsunderskud, der nødvendiggør mere omfattende brug af begrænsede offentlige ressourcer. Medlemsstaterne bør derfor have mulighed for at støtte investeringer i bygningers energieffektivitet via direkte tilskud til bygningernes ejere eller lejere i overensstemmelse med de generelle bestemmelser om energieffektivitetsforanstaltninger, men også i form af lån og garantier via finansielle formidlere, der vælges gennem en gennemsigtig udvælgelsesmekanisme efter de særlige bestemmelser om energieffektivitetsprojekter vedrørende bygninger.
(60)
Støtte til investeringer til fremme af energi fra vedvarende energikilder bør være omfattet af gruppefritagelsen med henblik på at nå EU's mål for vedvarende energi i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF af 23. april 2009 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder og om ændring og senere ophævelse af direktiv 2001/77/EF og 2003/30/EF (21) og i det omfang, der er behov for yderligere støtte ud over lovgivningsmæssige rammer såsom EU's emissionshandelssystem i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF af 13. oktober 2003 om en ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet og om ændring af Rådets direktiv 96/61/EF (22).
(61)
I betragtning af den begrænsede risiko for fordrejning af konkurrencen og samhandelen bør gruppefritagelsen på nøje fastlagte betingelser også omfatte driftsstøtte til små anlæg, der benyttes til fremstilling af vedvarende energi. Driftsstøtte til større anlæg bør være omfattet af gruppefritagelsen, når konkurrencefordrejningerne er af begrænset omfang. Derfor kan en sådan driftsstøtte være omfattet af gruppefritagelsen, når den ydes til nye og innovative teknologier, hvis den ydes på grundlag af en konkurrencepræget udbudsprocedure, der er åben for mindst én sådan teknologi, og ved brug af en mekanisme, som sikrer, at producenter af vedvarende energi udsættes for konkurrence på grundlag af markedspriser. Den samlede støtte, der ydes på dette grundlag, kan højst andrage 5 % af den planlagte nye elkapacitet fra vedvarende energikilder. Støtte, der ydes gennem udbudsprocedurer, som er åbne for alle teknologier til produktion af energi fra vedvarende energikilder, bør være fuldt omfattet af gruppefritagelsen. For at begrænse de samlede fordrejende virkninger bør andre EØS-lande og kontraherende parter i Energifællesskabet i princippet gives adgang til driftsstøtteordningerne. Medlemsstaterne opfordres til at overveje at etablere en samarbejdsmekanisme, før de giver tilladelse til støtte på tværs af grænserne. I fraværet af en sådan samarbejdsmekanisme vil produktionen fra anlæg i andre lande ikke tælle med i opgørelsen af den støttegivende stats opfyldelse af sit mål for vedvarende energi. I betragtning af disse forhold bør medlemsstaterne gives en tilstrækkeligt lang frist til at udforme passende støtteordninger, der er åbne for andre lande. Derfor bør en sådan åbning ikke være en betingelse for fritagelse fra anmeldelsespligten i det omfang, der ikke stilles krav herom i traktaten.
(62)
Støtte til produktion af vandkraft kan have to virkninger. På den ene side har den en positiv virkning i form af lave drivhusgasemissioner, og på den anden side kan den også have en negativ virkning på vandsystemerne og biodiversiteten. Når medlemsstaterne yder støtte til vandkraft, bør de derfor overholde Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (23), særlig artikel 4, stk. 7, hvori der fastlægges kriterier for nye ændringer i vandforekomster og vandområder.
(63)
Der bør alene ydes støtte til bæredygtige former for vedvarende energi. Støtte til biobrændstoffer bør kun være omfattet af denne forordning, for så vidt som den ydes til bæredygtige biobrændstoffer i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF. Støtte til fødevarebaserede biobrændstoffer bør imidlertid udelukkes fra støtte efter denne forordning for at fremme overgangen til produktion af mere avancerede former for biobrændstoffer. Støtte til biobrændstoffer, som er omfattet af en forsynings- eller iblandingspligt, bør ikke være omfattet af gruppefritagelsen, idet ovennævnte retlige forpligtelse kan udgøre tilstrækkelig tilskyndelse til at investere i disse former for energi fra vedvarende energikilder.
(64)
Støtte i form af skatte- og afgiftslempelser i henhold til Rådets direktiv 2003/96/EF af 27. oktober 2003 om omstrukturering af EF-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter og elektricitet (24) til fremme af miljøbeskyttende foranstaltninger, der er omfattet af denne forordning, kan indirekte gavne miljøet. Miljøskatter og -afgifter bør afspejle de sociale omkostninger ved emissioner, men nedsatte skatter og afgifter kan have en negativ virkning på dette mål. Varigheden af sådanne lempelser bør derfor begrænses til denne forordnings anvendelsesperiode. Herefter bør medlemsstaterne tage de pågældende skatte- og afgiftslettelser op til fornyet overvejelse. For at minimere konkurrencefordrejningen bør støtten ydes på samme måde til alle konkurrenter, der vurderes at være i en sammenlignelig faktuel situation. For bedre at bevare det prissignal til virksomhederne, som er et formål med miljøafgiften, bør medlemsstaterne have mulighed for at udforme skatte- og afgiftslempelsesordningen på en sådan måde, at der udbetales et fast årligt godtgørelsesbeløb (skatte- og afgiftsrefusion).
(65)
I lyset af princippet om at forureneren skal betale, bør omkostningerne ved forureningsbekæmpelse dækkes af dem, der forårsager forureningen. Støtte til rensning af forurenede grunde er berettiget i tilfælde, hvor den person, som efter gældende ret er ansvarlig for forureningen, ikke kan identificeres. Imidlertid bør betingelserne vedrørende miljøansvar med hensyn til forebyggelse og afhjælpning af miljøskader, som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/35/EF af 21. april 2004 om miljøansvar for så vidt angår forebyggelse og afhjælpning af miljøskader (25), som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/21/EF af 15. marts 2006 om håndtering af affald fra udvindingsindustrien og om ændring af direktiv 2004/35/EF (26) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/31/EF af 23. april 2009 om geologisk lagring af kuldioxid og om ændring af Rådets direktiv 85/337/EØF, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF, 2001/80/EF, 2004/35/EF, 2006/12/EF, 2008/1/EF og forordning (EF) nr. 1013/2006 (27) finde anvendelse. Derfor bør denne type støtte på visse betingelser være omfattet af gruppefritagelsen efter denne forordning for at lette afhjælpningen af eksisterende miljøskader.
(66)
I det 7. miljøhandlingsprogram identificeres genbrug af affald og genanvendelse i tråd med affaldshierarkiet i EU's affaldsrammedirektiv som nøgleprioriteter i EU's miljøpolitik. Støtte til disse aktiviteter kan bidrage til miljøbeskyttelsen, forudsat at artikel 4, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF af 19. november 2008 om affald og om ophævelse af visse direktiver (affaldsrammedirektivet) (28) overholdes. Desuden bør en sådan støtte ikke indirekte lette forurenerne for en byrde, som de bør bære i henhold til EU-lovgivningen, eller for en byrde, der bør betragtes som en normal virksomhedsomkostning. Derfor bør støtte til sådanne aktiviteter være omfattet af gruppefritagelsen, også når den vedrører andre virksomheders affald, og når de behandlede materialer ellers ville blive bortskaffet eller behandlet på en mindre miljøvenlig måde.
(67)
En moderne energiinfrastruktur er afgørende både for et integreret energimarked og for at gøre det muligt for EU at nå sine klima- og energimål. Navnlig bidrager etablering og modernisering af infrastruktur i støtteberettigede områder til den økonomiske, sociale og geografiske samhørighed i medlemsstaterne og i EU som helhed ved at støtte investeringer, jobskabelse og energimarkedernes funktion i de mest ugunstigt stillede områder. For at begrænse enhver unødig konkurrencefordrejende virkning af en sådan støtte bør kun støtte til infrastrukturer, der er underlagt og i overensstemmelse med lovgivningen for det indre energimarked, gruppefritages.
(68)
Miljøundersøgelser kan bidrage til at identificere de investeringer, der er nødvendige for at opnå et højere miljøbeskyttelsesniveau. Statsstøtte til fremme af gennemførelsen af miljøundersøgelser, der har til formål at støtte investeringer i miljøbeskyttelse, som er omfattet af denne forordning, bør derfor være omfattet af gruppefritagelsen. Da energisyn er obligatoriske for store virksomheder, bør der ikke ydes statsstøtte dertil.
(69)
Støtte, hvis formål er at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer, er i henhold til traktatens artikel 107, stk. 2, litra b), forenelig med det indre marked. Af hensyn til retssikkerheden er det nødvendigt at definere, hvilke typer hændelser der kan udgøre en naturkatastrofe i relation til fritagelse efter denne forordning. I denne forordning bør jordskælv, jordskred, oversvømmelser, især oversvømmelser som følge af, at floder eller søer går over sine bredder, laviner, tornadoer, orkaner, vulkanudbrud og naturligt opståede naturbrande betragtes som hændelser, der udgør en naturkatastrofe. Skader, der skyldes ugunstige vejrforhold såsom frost, hagl, is, regn eller tørke, der opstår regelmæssigt, bør ikke betragtes som naturkatastrofer i henhold til traktatens artikel 107, stk. 2, litra b). For at sikre, at støtte, hvis formål er at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer, faktisk er omfattet af fritagelsen, bør der i nærværende forordning fastsættes betingelser i overensstemmelse med etableret praksis, hvis opfyldelse sikrer, at støtteordninger, hvis formål er at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer, kan falde ind under gruppefritagelsen. Disse betingelser bør navnlig være knyttet til krav om, at de kompetente myndigheder i medlemsstaterne officielt har anerkendt begivenheden som en naturkatastrofe, og at der består en direkte årsagssammenhæng mellem naturkatastrofen og de skader, som den støttemodtagende virksomhed, herunder kriseramte virksomheder, har lidt, og bør sikre, at overkompensation undgås. Kompensationen bør ikke overstige, hvad der er nødvendigt for at sætte støttemodtageren i samme situation, som før katastrofen.
(70)
Støtte til befordring af passagerer ad luft- og søvejen har en social karakter, når den afhjælper problemer med vedvarende forbindelser for personer bosat i afsidesliggende områder ved at mindske visse af deres billetudgifter. Dette kan være tilfældet, når det drejer sig om regioner i den yderste periferi, Malta, Cypern, Ceuta og Melilla og andre øer, som er en del af en medlemsstats område, samt tyndt befolkede områder. Hvis en afsidesliggende region er forbundet til Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde via forskellige transportruter, herunder indirekte ruter, bør det være muligt at yde støtte til alle disse ruter og til transport med alle de befordringsvirksomheder, som er aktive på disse ruter. Støtten bør ydes uden forskelsbehandling, for så vidt angår befordringsvirksomhedens identitet eller tjenesteydelsens art, som kan omfatte rute-, charter- og lavprisbefordring.
(71)
Bredbåndsforbindelser er af strategisk betydning for opfyldelsen af Europa 2020-strategiens målsætning om intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst og innovation og for den sociale og territoriale samhørighed (29). Investeringsstøtte til bredbåndsinfrastruktur har til formål at fremme udbredelsen af sådan infrastruktur og dertil knyttet bygge- og anlægsarbejde i områder, hvor der ikke findes nogen sammenlignelig infrastruktur, og hvor en sådan sandsynligvis ikke vil blive etableret af markedsoperatører inden for den nærmeste fremtid. Det er Kommissionen erfaring, at en sådan investeringsstøtte ikke giver anledning til urimelig fordrejning af konkurrencen eller påvirkning af samhandelen, forudsat at visse betingelserne er opfyldt. Disse betingelser bør navnlig sigte på at begrænse konkurrencefordrejninger ved brug af teknologineutral, udbudsbaseret udvælgelse og ved at sikre engrosadgang til de støttede net under hensyntagen til den støtte, som netoperatøren har modtaget. Selv om virtuel unbundling på visse betingelser kan anses for at være ækvivalent med fysisk unbundling, er det, indtil der indhøstes flere erfaringer, nødvendigt at vurdere den enkelte sag for at fastslå, om et bestemt ikke-fysisk eller virtuelt engrosadgangsprodukt bør betragtes som ækvivalent med ubundtet adgang til accesnettet i et kobber- eller fibernet. Af denne årsag, og indtil der ved en fremtidig revision kan tages hensyn til den erfaring, der indhøstes i individuelle statsstøttesager eller under arbejdet med forhåndsregulering, bør fysisk unbundling være et krav for gruppefritagelse efter nærværende forordning. Når der hersker usikkerhed om udviklingen i fremtidige omkostninger og indtægter og udpræget informationsasymmetri, bør medlemsstaterne også vedtage finansieringsmodeller, der omfatter kontrol- og tilbagebetalingsklausuler med henblik på at muliggøre en passende fordeling af uventede gevinster. For at undgå at pålægge små, lokale projekter en uforholdsmæssigt stor byrde, bør sådanne modeller kun indføres for projekter, der overskrider en minimumstærskel.
(72)
Inden for kultur og bevarelse af kulturarv udgør en række foranstaltninger, som medlemsstaterne iværksætter, muligvis ikke støtte, fordi de ikke opfylder alle betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 1, f.eks. fordi aktiviteten ikke er af økonomisk art, eller fordi samhandelen mellem medlemsstaterne ikke påvirkes. I det omfang sådanne foranstaltninger er omfattet af traktatens artikel 107, stk. 1, giver kulturinstitutioner og -projekter typisk ikke anledning til nogen betydelig konkurrencefordrejning, og praksis har vist, at en sådan støtte har begrænsede virkninger for samhandelen. I traktatens artikel 167 anerkendes betydningen af kulturfremmende foranstaltninger i EU og i medlemsstaterne, og det fastsættes, at EU bør tage hensyn til kulturelle aspekter i sin indsats i henhold til andre bestemmelser i traktaten, navnlig med henblik på at respektere og fremme den kulturelle mangfoldighed. Da naturarven ofte er af afgørende betydning for udformningen af kunst- og kulturarven, bør kulturarvsbevarelse i denne forordning forstås således, at termen også omfatter naturarven, for så vidt som denne er knyttet til kulturarven eller formelt er anerkendt af en medlemsstats kompetente myndigheder. På grund af kulturens dobbelte natur - på den ene side et økonomisk gode, der giver betydelige muligheder for at skabe velstand og beskæftigelse, og på den anden side en bærer af identiteter, værdier og betydning, der på én gang spejler og former vore samfund - bør det i statsstøttereglerne anerkendes, at kultur og de økonomiske aktiviteter, der er knyttet hertil, er af en særlig karakter. Der bør opstilles en liste over støtteberettigede kulturelle formål og aktiviteter, og de støtteberettigede omkostninger bør specificeres. Gruppefritagelsen bør omfatte både investerings- og driftsstøtte under fastlagte tærskelværdier, forudsat at der ikke overkompenseres. Generelt bør aktiviteter, der, selv om de måske nok har et kulturelt aspekt, har en overvejende kommerciel karakter, herunder (trykte eller elektroniske) aviser og magasiner, ikke være omfattet på grund af den potentielt højere risiko for konkurrencefordrejninger. Desuden bør listen over støtteberettigede kulturelle formål og aktiviteter ikke omfatte kommercielle aktiviteter såsom mode, design og computerspil.
(73)
Audiovisuelle værker spiller en vigtig rolle for skabelsen af europæiske identiteter og afspejler medlemsstaterne og regionernes forskellige traditioner. Mens der er skarp konkurrence mellem film, der er produceret uden for EU, distribueres europæiske film kun i begrænset udstrækning uden for deres oprindelsesland på grund af opsplitningen i nationale eller regionale markeder. Sektoren er præget af høje investeringsomkostninger, en udbredt antagelse om lav rentabilitet på grund af begrænsede målgrupper og vanskeligheder med at generere yderligere privat finansiering. Som følge af disse særlige forhold har Kommissionen opstillet særlige kriterier til vurdering af, om støtte til manuskriptskrivning, udvikling, produktion, distribution og markedsføring af audiovisuelle værker er nødvendig, forholdsmæssig og hensigtsmæssig. I Meddelelse fra Kommissionen om statsstøtte til film og audiovisuelle værker (30) blev der fastlagt nye kriterier, som bør afspejles i reglerne om gruppefritagelse for støtteordninger for audiovisuelle værker. Det er berettiget at anvende højere støtteintensiteter, når det drejer sig om grænseoverskridende produktioner og samproduktioner, som med større sandsynlighed vil blive distribueret i flere medlemsstater.
(74)
Investeringsstøtteforanstaltninger til sportsinfrastruktur bør være omfattet af gruppefritagelsen, hvis de opfylder betingelserne i denne forordning, i det omfang de udgør statsstøtte. Inden for sportssektoren udgør en række af de foranstaltninger, der træffes af medlemsstaterne, muligvis ikke statsstøtte, fordi støttemodtageren ikke udøver en økonomisk aktivitet, eller fordi samhandelen mellem medlemsstaterne ikke påvirkes. Dette kan under visse omstændigheder være tilfældet for støtteforanstaltninger, som har en rent lokal karakter, eller som gennemføres inden for amatørsport. I traktatens artikel 165 anerkendes vigtigheden af at fremme sport i EU under hensyntagen til sportens specifikke forhold, dens strukturer, der bygger på frivillighed, og dens sociale og uddannende funktion. Støtte til infrastruktur, der tjener mere end ét rekreativt formål og dermed er multifunktionel, bør også være omfattet af gruppefritagelsen. Støtte til multifunktionel turismeinfrastruktur såsom rekreative forlystelsesparker og hotelfaciliteter bør dog kun være fritaget, hvis den indgår i en regionalstøtteordning rettet mod turisme i en støtteberettiget region, der har en særlig positiv indvirkning på den regionale udvikling. Ved støtte til sport eller multifunktionel infrastruktur bør betingelserne for forenelighed navnlig sikre åben og ikkediskriminerende adgang til infrastrukturen og en fair procedure for tildeling af koncessioner til tredjepart til opførelse, opgradering og/eller drift af infrastrukturen i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i EU-retten og EU's eksisterende retspraksis. Når sportsinfrastruktur anvendes af professionelle sportsklubber, bør betingelserne for fastsættelse af prisen for disse klubbers anvendelse af infrastruktur gøres offentligt tilgængelige for at sikre gennemsigtighed og ligebehandling af brugerne. Det bør sikres, at der ikke overkompenseres.
(75)
Som det understreges i Det Europæiske Råds konklusioner af 17. juni 2010, hvori Europa 2020-strategien godkendes (31), bør der sættes ind over for de væsentligste flaskehalse, der på EU-niveau hæmmer væksten, herunder dem der er knyttet til det indre markeds funktion og infrastruktur. Det er en vigtig forudsætning for udvikling af erhvervs- og forbrugermiljøet og for modernisering og udvikling af industrigrundlaget, at der er lokal infrastruktur til rådighed, så det sikres, at det indre marked er fuldt funktionsdygtigt, som omhandlet i Rådets henstilling 2010/410/EU af 13. juni 2010 om overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (32), der indgår i de integrerede retningslinjer for Europa 2020. Når en sådan infrastruktur stilles til rådighed for interesserede parter på et åbent, gennemsigtigt og ikkediskriminerende grundlag, gør den det muligt at skabe et miljø, der fremmer private investeringer og vækst, og bidrager således positivt til mål af fælles interesse og navnlig til Europa 2020-prioriteterne og -målene (33), mens risikoen for konkurrencefordrejninger er begrænset. En række af de foranstaltninger, som medlemsstaterne har truffet vedrørende lokale infrastrukturer, udgør ikke støtte, fordi de ikke opfylder alle kriterierne i traktatens artikel 107, stk. 1, f.eks. fordi støttemodtageren ikke udøver en økonomisk aktivitet, eller fordi samhandelen mellem medlemsstaterne ikke påvirkes, eller fordi foranstaltningen består af kompensation for en tjeneste af almindelig økonomisk interesse, der opfylder alle kriterierne i Altmarkdommen (34). Når finansieringen af sådanne lokale infrastrukturer ikke udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1, og når der blot ydes små støttebeløb, bør denne støtte imidlertid være fritaget for anmeldelsespligten.
(76)
Eftersom støtte til andre typer infrastruktur kan være genstand for specifikke og veludformede kriterier, der sikrer støttens forenelighed med det indre marked, bør bestemmelserne i denne forordning vedrørende støtte til lokal infrastruktur ikke finde anvendelse på støtte til følgende typer infrastruktur: forskningsinfrastruktur, innovationsklynger, energieffektiv fjernvarme og -køling, energiinfrastruktur, genbrug og genanvendelse af affald, bredbåndsinfrastruktur, bevarelse af kultur og kulturarv, infrastruktur til sport og multifunktionel infrastruktur til rekreative formål, lufthavne og havne.
(77)
Kommissionens erfaringer på dette område viser, at det er nødvendigt regelmæssigt at revidere statsstøttepolitikken. Derfor bør denne forordnings anvendelsesperiode begrænses. Der bør således fastsættes overgangsbestemmelser, herunder regler, der skal finde anvendelse på fritagne støtteordninger ved udløbet af denne forordnings anvendelsesperiode. Disse regler bør give medlemsstaterne tid til at tilpasse sig eventuelle fremtidige regelsæt. Tilpasningsperioden bør dog ikke finde anvendelse på regionalstøtteordninger, herunder regionalstøtteordninger vedrørende byudvikling, hvor fritagelsen skal udløbe på den dato, hvor de godkendte regionalstøttekort udløber, ligesom tilpasningsperioden ikke bør finde anvendelse på visse støtteordninger vedrørende risikofinansiering -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
INDHOLDSFORTEGNELSE
KAPITEL I:
Fælles bestemmelser 15
KAPITEL II:
Kontrol 36
KAPITEL III:
Særlige bestemmelser om forskellige kategorier af støtte 37
Afdeling 1 -
Regionalstøtte 37
Afdeling 2 -
Støtte til SMV'er 41
Afdeling 3 -
Støtte til SMV'ers adgang til finansiering 43
Afdeling 4 -
Støtte til forskning, udvikling og innovation 47
Afdeling 5 -
Uddannelsesstøtte 51
Afdeling 6 -
Støtte til dårligt stillede og handicappede arbejdstagere 52
Afdeling 7 -
Støtte til miljøbeskyttelse 53
Afdeling 8 -
Støtte til at råde bod på skader, der er forårsaget af visse naturkatastrofer 62
Afdeling 9 -
Social støtte til beboere i afsidesliggende områder til transportformål 63
Afdeling 10 -
Støtte til bredbåndsinfrastruktur 63
Afdeling 11 -
Støtte til kultur og bevarelse af kulturarv 64
Afdeling 12 -
Støtte til sportsinfrastruktur og multifunktionel infrastruktur til rekreative aktiviteter 67
Afdeling 13 -
Støtte til lokal infrastruktur 68
KAPITEL IV:
Afsluttende bestemmelser 68
KAPITEL I
FÆLLES BESTEMMELSER
Artikel 1
Anvendelsesområde
1. Denne forordning finder anvendelse på følgende kategorier af støtte:
a)
regionalstøtte
b)
drifts- og investeringsstøtte til SMV'er og støtte til SMV'ers adgang til finansiering
c)
støtte til miljøbeskyttelse
d)
støtte til forskning, udvikling og innovation
e)
uddannelsesstøtte
f)
ansættelses- og beskæftigelsesstøtte til dårligt stillede og handicappede arbejdstagere
g)
støtte, hvis formål er at råde bod på skader, der er forårsaget af visse naturkatastrofer
h)
social støtte til beboere i afsidesliggende områder til transportformål
i)
støtte til bredbåndsinfrastruktur
j)
støtte til kultur og bevarelse af kulturarv
k)
støtte til sportsinfrastruktur og multifunktionel infrastruktur til rekreative aktiviteter samt
l)
støtte til lokal infrastruktur.
2. Denne forordning finder ikke anvendelse på:
a)
ordninger, der er omfattet af bestemmelserne i afdeling 1 (med undtagelse af artikel 15), 2, 3, 4, 7 (med undtagelse af artikel 44) og 10 i kapitel III i denne forordning, for hvilke det gennemsnitlige årlige statsstøttebudget overstiger 150 mio. EUR, fra seks måneder efter de er trådt i kraft. Kommissionen kan senest 20 arbejdsdage fra ordningens ikrafttræden beslutte, at denne forordning skal finde anvendelse på en af disse støtteordninger i en længere periode, efter vurdering af den relevante evalueringsplan, som medlemsstaten har anmeldt til Kommissionen
b)
ændringer af ordninger, som er omhandlet i artikel 1, stk. 2, litra a), med undtagelse af ændringer, som ikke kan påvirke støtteordningens forenelighed efter denne forordning eller ikke i væsentlig grad kan påvirke indholdet af den godkendte evalueringsplan
c)
støtte til aktiviteter, der er knyttet til eksport til tredjelande eller medlemsstaterne, dvs. støtte, der er direkte knyttet til de eksporterede mængder, etablering og drift af distributionsnet eller andre løbende udgifter i forbindelse med eksportvirksomheden
d)
støtte, som er betinget af, at der anvendes indenlandske varer frem for importerede.
3. Denne forordning finder ikke anvendelse på:
a)
støtte til fiskeri- og akvakultursektoren, som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1379/2013 af 11. december 2013 om den fælles markedsordning for fiskevarer og akvakulturprodukter, om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1184/2006 og (EF) nr. 1224/2009 og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 104/2000 (35), med undtagelse af uddannelsesstøtte, støtte til SMV'ers adgang til finansiering, støtte til forskning og udvikling, innovationsstøtte til SMV'er og støtte til dårligt stillede og handicappede arbejdstagere
b)
støtte, der ydes inden for sektoren for primærproduktion af landbrugsprodukter med undtagelse af kompensation for andre meromkostninger end transportomkostninger i regioner i den yderste periferi, som omhandlet i artikel 15, stk. 2, litra b), støtte til konsulentbistand til SMV'er, risikofinansieringsstøtte, støtte til forskning og udvikling, innovationsstøtte til SMV'er, miljøstøtte, uddannelsesstøtte og støtte til dårligt stillede og handicappede arbejdstagere
c)
støtte ydet inden for forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter, når:
i)
støttebeløbet fastsættes på grundlag af prisen på eller mængden af sådanne produkter, der købes fra primærproducenter eller udbydes på markedet af de pågældende virksomheder, eller
ii)
støtten er betinget af, at den helt eller delvis videregives til primærproducenter
d)
støtte til fremme af lukning af miner, der ikke er konkurrencedygtige, som omhandlet i afgørelse 2010/787/EU
e)
de i artikel 13 udelukkede kategorier af regionalstøtte.
Når en virksomhed både er aktiv inden for de udelukkede sektorer, som er nævnt i første afsnit, litra a), b) eller c), og inden for sektorer, der er omfattet af denne forordnings anvendelsesområde, finder forordningen anvendelse på støtte, som ydes inden for sidstnævnte sektorer, forudsat at medlemsstaterne ved hjælp af egnede midler, f.eks. gennem adskillelse af aktiviteterne eller omkostningerne, sikrer, at der ikke i henhold til denne forordning ydes støtte til aktiviteterne i de udelukkede sektorer.
4. Denne forordning finder ikke anvendelse på:
a)
støtteordninger, som ikke udtrykkeligt udelukker individuel støtte til en virksomhed, der ikke har efterkommet et krav om tilbagebetaling af støtte, som Kommissionen ved en tidligere afgørelse har erklæret ulovlig og uforenelig med det indre marked, med undtagelse af støtteordninger, hvis formål er at råde bod på skader, der er forårsaget af visse naturkatastrofer
b)
ad hoc-støtte til en i litra a) omhandlet virksomhed
c)
støtte til kriseramte virksomheder, med undtagelse af støtteordninger, hvis formål er at råde bod på skader, der er forårsaget af visse naturkatastrofer.
5. Denne forordning finder ikke anvendelse på statsstøtteforanstaltninger, der i sig selv, som følge af de betingelser, der er knyttet til dem, eller i kraft af deres finansieringsmåde uundgåeligt vil føre til en overtrædelse af EU-retten, navnlig:
a)
støtteforanstaltninger, hvor støtten betinges af, at modtageren har sit hovedkontor eller hovedsagelig er etableret i den relevante medlemsstat; det er dog tilladt at stille krav om at have et forretningssted eller en filial i den støtteydende medlemsstat på tidspunktet for udbetaling af støtte
b)
støtteforanstaltninger, hvor støtten betinges af, at modtageren gør brug af nationalt producerede varer eller nationale tjenesteydelser
c)
støtteforanstaltninger, som indebærer, at modtagernes mulighed for at udnytte resultaterne af forskning, udvikling og innovation i andre medlemsstater begrænses.
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning forstås ved:
1) »støtte«: enhver foranstaltning, der opfylder alle kriterierne i traktatens artikel 107, stk. 1
2) »små og mellemstore virksomheder« eller »SMV'er«: virksomheder, som opfylder kriterierne i bilag I
3) »handicappet arbejdstager«: en person, der:
a)
er anerkendt som handicappet i henhold til national ret eller
b)
har en langvarig fysisk, psykisk, intellektuel eller sensorisk funktionsnedsættelse, som i samspil med forskellige barrierer kan hindre ham i fuldt og effektivt at indgå i et arbejdsmiljø på lige fod med andre arbejdstagere
4) »dårligt stillet arbejdstager«: en person, der:
a)
ikke har haft regelmæssigt lønnet arbejde i de foregående 6 måneder eller
b)
er mellem 15 og 24 år gammel eller
c)
ikke har en boglig eller faglig uddannelse på gymnasieniveau (International Standard Classification of Education 3) eller inden for de seneste to år har afsluttet en fuldtidsuddannelse, og som ikke tidligere har haft fast, lønnet beskæftigelse eller
d)
er over 50 år eller
e)
er voksen enlig forsørger eller
f)
arbejder i en sektor eller et erhverv i en medlemsstat, hvor der er en ulige kønsfordeling, som ligger mindst 25 % over den gennemsnitlige ulighed i alle økonomiske sektorer i den pågældende medlemsstat, og som tilhører det underrepræsenterede køn, eller
g)
tilhører et etnisk mindretal i en medlemsstat, og som har behov for at udbygge sit sproglige, erhvervsuddannelses- eller erhvervserfaringsmæssige profil for at forbedre mulighederne for at få adgang til fast beskæftigelse
5) »transport«: transport af passagerer med fly, søtransport, ad vej, jernbane eller indre vandveje eller godstransport for fremmed regning
6) »transportomkostninger«: omkostninger til transport for fremmed regning, som støttemodtagerne faktisk betaler pr. transportvej, hvilket omfatter:
a)
fragtafgifter, håndteringsomkostninger og omkostninger ved midlertidig opbevaring i det omfang, disse omkostninger er knyttet til transportvejen
b)
omkostninger ved forsikring af godset
c)
skatter, told og afgifter på godset og, hvor det er relevant, på baggrund af dødvægten, både på oprindelses- og bestemmelsesstedet samt
d)
udgifter til sikkerhedskontrol, ekstraudgifter til forhøjede brændstofomkostninger
7) »afsidesliggende områder«: regioner i den yderste periferi, Malta, Cypern, Ceuta, Melilla og øer, som er en del af en medlemsstats område, samt tyndt befolkede områder
8) »afsætning af landbrugsprodukter«: opbevaring eller udstilling med henblik på salg, udbydelse til salg, levering eller enhver anden form for markedsføring, med undtagelse af en primærproducents første salg til forhandlere eller forarbejdningsvirksomheder og enhver aktivitet til forberedelse af et produkt til et sådant første salg; en primærproducents salg til den endelige forbruger betragtes som markedsføring, hvis det finder sted i særskilte lokaler, der er indrettet til dette formål
9) »primær landbrugsproduktion«: produktion af de produkter fra jordbrug og husdyrbrug, som er opført i bilag I til traktaten, uden at der udføres nogen anden handling, der ændrer disse produkters karakter
10) »forarbejdning af landbrugsprodukter«: en operation, hvorved et landbrugsprodukt omdannes til et andet landbrugsprodukt, undtagen aktiviteter på bedriften, der er nødvendige for at forberede et animalsk produkt eller et planteprodukt til det første salg
11) »landbrugsprodukt«: produkt opført i traktatens bilag I med undtagelse af fiskeri- og akvakulturprodukter, der er opført i bilag I til forordning (EU) nr. 1379/2013 af 11. december 2013
12) »regioner i den yderste periferi«: regioner som defineret i traktatens artikel 349. I overensstemmelse med Rådets afgørelse 2010/718/EU ophørte Saint-Barthélemy den 1. januar 2012 med at være en region i den yderste periferi. I overensstemmelse med Rådets afgørelse 2012/419/EU blev Mayotte den 1. januar 2014 en region i den yderste periferi
13) »kul«: højkvalitets-, middelkvalitets- og lavkvalitetskul af kategori A og B i henhold til det internationale kulklassificeringssystem, som er udarbejdet af FN's Økonomiske Kommission for Europa og præciseret i Rådets afgørelse 2010/787/EU af 10. december 2010 om statsstøtte til fremme af lukning af miner, der ikke er konkurrencedygtige (36)
14) »individuel støtte«:
i)
ad hoc-støtte samt
ii)
tildelinger af støtte til individuelle støttemodtagere på grundlag af en støtteordning
15) »støtteordning«: enhver retsakt, i henhold til hvilken der kan tildeles individuel støtte til virksomheder, som i retsakten er defineret generelt og abstrakt, uden at der er behov for yderligere gennemførelsesforanstaltninger, og enhver retsakt, i henhold til hvilken der kan ydes en eller flere virksomheder støtte, som ikke er knyttet til et bestemt projekt, i en ikke nærmere defineret periode og/eller for et ikke nærmere defineret beløb
16) »evalueringsplan«: et dokument, der mindst indeholder følgende: målene med den støtteordning, der skal evalueres, evalueringsspørgsmålene, resultatindikatorerne, den metode, der planlægges anvendt ved evalueringen, kravene til dataindsamling, den foreslåede tidsplan for evalueringen, herunder datoen for indgivelse af den endelige evalueringsrapport, en beskrivelse af det uafhængige organ, der skal gennemføre evalueringen, eller de kriterier, der vil blive anvendt ved udvælgelsen af organet samt den fremgangsmåde, der vil blive fulgt for at sikre, at evalueringen offentliggøres
17) »ad hoc-støtte«: støtte, der ikke ydes inden for rammerne af en støtteordning
18) »kriseramt virksomhed«: virksomhed, for hvilken mindst én af følgende omstændigheder gælder:
a)
for selskaber med begrænset ansvar (bortset fra en SMV, der har bestået i mindre end tre år, eller, med hensyn til støtteberettigelse til risikofinansieringsstøtte, en SMV inden for de første syv år efter dens første kommercielle salg, der efter en due diligence-undersøgelse foretaget af den udvalgte finansielle formidler opfylder betingelserne for risikofinansieringsinvestering), når over halvdelen af selskabets tegnede kapital er forsvundet som følge af akkumulerede tab. Dette er tilfældet, når der ved at trække de akkumulerede tab fra reserverne (og alle andre poster, der almindeligvis betragtes som en del af virksomhedens egenkapital) forekommer et negativt akkumuleret beløb på over halvdelen af den tegnede kapital. I denne bestemmelse forstås ved »selskab med begrænset ansvar« navnlig de virksomhedstyper, der nævnes i bilag I i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/34/EU (37), og »kapital« omfatter, når det er relevant, en eventuel kurspræmie
b)
for selskaber, hvor mindst nogle af selskabsdeltagerne hæfter ubegrænset for selskabets gæld (bortset fra en SMV, der har bestået i mindre end tre år, eller, med hensyn til støtteberettigelse til risikofinansieringsstøtte, en SMV inden for de første syv år efter dens første kommercielle salg, der efter en due diligence-undersøgelse foretaget af den udvalgte finansielle formidler opfylder betingelserne for risikofinansieringsinvestering), når over halvdelen af selskabets kapital som opført i selskabets regnskaber er forsvundet som følge af akkumulerede tab. I denne bestemmelse forstås ved »selskab, hvor mindst nogle af selskabsdeltagerne hæfter ubegrænset for selskabets gæld« navnlig de virksomhedstyper, der er nævnt i bilag II i direktiv 2013/34/EU
c)
når virksomheden er under konkursbehandling eller efter de nationale regler opfylder kriterierne for konkursbehandling på begæring af dens kreditorer
d)
når virksomheden har modtaget redningsstøtte og endnu ikke har tilbagebetalt lånet eller bragt garantien til ophør eller har modtaget omstruktureringsstøtte og stadig er underlagt en omstruktureringsplan
e)
når virksomheden ikke er en SMV og i de seneste to år har haft og stadig har:
1)
en gældsandel, dvs. et forhold mellem bogført gæld og egenkapital, på over 7,5 og
2)
en EBITDA-rentedækningsrate på under 1,0
19) »territoriale udgiftsforpligtelser«: forpligtelser, som den støttetildelende myndighed pålægger støttemodtagere, til at anvende et minimumsbeløb og/eller opretholde et minimumsniveau af produktionsaktivitet i et bestemt territorium
20) »justeret støttebeløb«: den maksimalt tilladte støtte til et stort investeringsprojekt beregnet efter følgende formel:
maksimalt støttebeløb = R × (A + 0,50 × B + 0 × C)
hvor: R er den maksimale støtteintensitet for det pågældende område, der er fastsat i et godkendt regionalstøttekort, som er i kraft på datoen, hvor støtten tildeles, uden hensyn til den forhøjede støtteintensitet for SMV'er; A er de første 50 mio. EUR af de støtteberettigede omkostninger, B er de støtteberettigede omkostninger mellem 50 mio. EUR og 100 mio. EUR, og C er de støtteberettigede omkostninger over 100 mio. EUR
21) »tilbagebetalingspligtigt forskud«: et lån til et projekt, der udbetales i en eller flere rater, og hvor betingelserne for tilbagebetalingen afhænger af projekts resultater
22) »bruttosubventionsækvivalent«: støttebeløbet, hvis støtten var blevet ydet i form af et tilskud til støttemodtageren, før eventuelle fradrag af skatter og afgifter
23) »arbejdets påbegyndelse«: enten påbegyndelsen af etablerings-/anlægsarbejdet i forbindelse med investeringsprojektet eller det første retligt bindende tilsagn om køb af udstyr eller indgåelse af andre forpligtelser, som gør investeringen irreversibel, alt efter hvad der indtræffer først. Erhvervelse af jord og andet forberedende arbejde såsom indhentning af tilladelser og gennemførlighedsundersøgelser betragtes ikke som en påbegyndelse af arbejdet. I forbindelse med virksomhedsovertagelser er »arbejdets påbegyndelse« tidspunktet for erhvervelsen af aktiver, der er direkte knyttet til den erhvervede virksomhedsenhed
24) »store virksomheder«: virksomheder, der ikke opfylder kriterierne i bilag I
25) »efterfølgerordning på skatteområdet«: en ordning i form af skattefordele, som udgør en ændret udgave af en tidligere eksisterende ordning i form af skattefordele, og som erstatter den
26) »støtteintensitet«: bruttostøttebeløbet udtrykt i procent af de støtteberettigede omkostninger, før eventuelt fradrag af skat og andre afgifter
27) »støtteberettigede områder«: områder, der er udpeget i et godkendt regionalstøttekort for perioden 1. juli 2014-31. december 2020 i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra a) og c)
28) »dato for støttens tildeling«: det tidspunkt, hvor støttemodtageren gives ret til at modtage støtten i henhold til de gældende nationale retsregler
29) »materielle aktiver«: aktiver bestående i jord, bygninger og anlæg, maskiner og udstyr
30) »immaterielle aktiver«: aktiver, der ikke antager fysisk eller finansiel form, såsom patenter, licenser, knowhow eller anden intellektuel ejendom
31) »lønomkostninger«: det samlede beløb, der faktisk udbetales af støttemodtageren i forbindelse med det relevante beskæftigelsesforhold, herunder bruttoløn før skat og obligatoriske bidrag som f.eks. omkostninger ved social sikring og børne- og forældrepasning i et bestemt tidsrum
32) »nettoforøgelse af antallet af beskæftigede«: en nettoforøgelse af antallet af ansatte i den pågældende virksomhedsenhed sammenlignet med gennemsnittet i en given periode, hvor nedlagte stillinger i samme periode fraregnes, og hvor antallet af fuldtids- og deltidsbeskæftigede og sæsonarbejdere skal opgøres som brøkdele af årsværk
33) »specialiseret infrastruktur«: infrastruktur, der er opført til virksomheder, der på forhånd kan identificeres, og som er indrettet med henblik på deres behov
34) »finansiel formidler«: en formidler af finansiering, uanset form og ejerskabsforhold, herunder investeringsinstitutforeninger, kapitalfonde, offentlige investeringsfonde, banker, mikrofinansieringsinstitutter og garantiselskaber
35) »transportvej«: varers flytning fra oprindelsesstedet til bestemmelsesstedet, herunder mellemliggende strækninger eller etaper inden for eller uden for den berørte medlemsstat ved brug af en eller flere transportmåder
36) »passende forrentning«: den forventede forrentning svarende til en risikovægtet kalkulationsrente, der afspejler risikoniveauet for et projekt og arten og mængden af kapital, som de private investorer planlægger at investere
37) »den samlede finansiering«: det samlede beløb, der er investeret i en støtteberettiget virksomhed eller et støtteberettiget projekt efter bestemmelserne i afdeling 3 eller efter artikel 16 eller 39 i denne forordning, dog undtaget helt private investeringer, der ydes på markedsvilkår og uden for anvendelsesområdet for den relevante statsstøtteforanstaltning
38) »konkurrencepræget udbudsprocedure«: en ikkediskriminerende udbudsprocedure, der sikrer deltagelse af et tilstrækkeligt stort antal virksomheder, og hvor støtten ydes på grundlag af enten det første bud indgivet af tilbudsgiveren eller en auktionspris. Desuden er det budget eller den volumen, der er knyttet til udbudsproceduren bindende og skal sikre, at ikke alle deltagere kan modtage støtte
39) »driftsoverskud«: forskellen mellem de tilbagediskonterede indtægter og de tilbagediskonterede driftsudgifter i investeringens relevante levetid, hvis denne forskel er positiv. Driftsudgifterne omfatter udgifter til personale, materialer, udliciterede tjenester, kommunikation, energi, vedligeholdelse, husleje og administration, men, for så vidt angår denne forordning, ikke afskrivninger og finansieringsomkostninger, hvis de er omfattet af investeringsstøtte.
Definitioner vedrørende regionalstøtte
40)
Definitioner vedrørende støtte til bredbåndsinfrastruktur (afdeling 10) finder anvendelse på de relevante regionalstøttebestemmelser.
41)
»regional investeringsstøtte«: regionalstøtte til en initialinvestering eller en initialinvestering i en ny økonomisk aktivitet
42)
»regional driftsstøtte«: støtte til nedbringelse af en virksomheds løbende udgifter uden tilknytning til en initialinvestering. Dette omfatter omkostninger ved personale, materialer, udliciterede tjenester, kommunikation, energi, vedligeholdelse, husleje, administration osv., men ikke afskrivninger og finansieringsomkostninger, hvis de var medregnet i de støtteberettigede omkostninger, da investeringsstøtten blev ydet
43)
»stålsektoren«: alle aktiviteter i forbindelse med produktion af et eller flere af følgende produkter:
a)
råjern og ferrolegeringer:
råjern til fabrikation af stål, støbejern og andre råjernsorter, spejljern og kulstofholdigt ferromangan, andre ferrolegeringer ikke indbefattet
b)
råprodukter og halvfabrikata af jern, stål eller specialstål:
flydende stål, støbt eller ikke i ingots, herunder ingots bestemt til smedning af halvfabrikata: blooms, billets, og slabs; sheet bars og tinplate bars; varmtvalsede pladeemner i ruller, heri ikke indbefattet fremstilling af flydende støbestål i små og middelstore støberier
c)
varmtbehandlede produkter af jern, stål eller specialstål:
skinner, sveller, underlagsplader og lasker, bjælker, svære profiler på 80 mm og derover, spunsvægjern, stænger og profiler på under 80 mm samt fladjern på under 150 mm, valstråd, rørrundstål og rørfirkantstål, varmtvalsede bånd (herunder bånd til fremstilling af rør), varmtvalsede plader på 3 mm og derover (med eller uden overtræk), universalplader på 150 mm og derover, heri ikke indbefattet tråd og trådprodukter, blanke stænger og støbte produkter af jern
d)
koldtvalsede færdigprodukter:
hvidblik, forblyede plader, sortblik, galvaniserede plader og andre plader forsynet med overtræk, koldtvalsede plader, transformator- og dynamoblik, bånd bestemt til fremstilling af hvidblik, koldtvalsede plader, i ruller eller som plade
e)
rør:
alle sømløse stålrør, svejste stålrør med en diameter på over 406,4 mm
44)
»kunstfibersektoren«:
a)
ekstrudering/teksturering af alle generiske typer fiber og garn fremstillet på basis af polyester, polyamid, akryl eller polypropylen uden hensyntagen til deres endelige anvendelse eller
b)
polymerisation (herunder polykondensation), når den er integreret med ekstruderingen på produktionsmaskinplan, eller
c)
enhver anden industriproces forbundet med samtidig installation af ekstruderings-/tekstureringskapacitet hos den potentielle støttemodtager eller hos en anden virksomhed i samme koncern, og som i forbindelse med denne specifikke erhvervsaktivitet normalt er integreret med denne kapacitet på produktionsmaskinplan
45)
»transportsektor«: transport af passagerer med fly, søtransport, ad vej eller jernbane eller indre vandveje eller godstransport for fremmed regning; ved »transportsektor« forstås nærmere bestemt følgende aktiviteter i NACE rev. 2:
a)
NACE 49: landtransport og rørtransport, undtagen NACE 49.32 taxikørsel, 49.42 flytteforretninger og 49.5 rørtransport
b)
NACE 50: skibsfart
c)
NACE 51: luftfart, undtagen NACE 51.22 rumfart
46)
»ordning rettet mod et begrænset antal specifikke erhvervssektorer«: en ordning, der dækker aktiviteter omfattet af færre end fem klasser (firecifret talkode) i den statistiske nomenklatur NACE rev. 2
47)
»turisme«: følgende aktiviteter i NACE rev. 2:
a)
NACE 55: overnatningsfaciliteter
b)
NACE 56: restaurationsvirksomhed
c)
NACE 79: rejsebureauers og rejsearrangørers virksomhed, reservationstjenesteydelser og tjenesteydelser i forbindelse hermed
d)
NACE 90: kreative aktiviteter, kunst og forlystelser
e)
NACE 91: biblioteker, arkiver, museer og anden kulturel virksomhed
f)
NACE 93: sport, forlystelser og fritidsaktiviteter
48)
»tyndt befolkede områder«: områder, som Kommissionen har anerkendt som sådanne i de enkelte afgørelser om regionalstøttekort for perioden 1. juli 2014-31. december 2020
49)
»initialinvestering«:
a)
en investering i materielle og immaterielle aktiver i forbindelse med etablering af en ny virksomhedsenhed, udvidelse af en eksisterende virksomhedsenheds kapacitet, diversificering af en virksomhedsenheds produktion til produkter, der ikke tidligere blev produceret i virksomhedsenheden, eller en grundlæggende ændring af en eksisterende virksomhedsenheds produktionsproces eller
b)
erhvervelse af aktiver tilhørende en virksomhedsenhed, som er lukket, eller som ville være blevet lukket, hvis den ikke var blevet købt, når aktiverne erhverves af en investor uden forbindelse til sælger, hvilket ikke omfatter en simpel erhvervelse af en virksomheds aktier
50)
»samme eller tilsvarende aktivitet«: en aktivitet, som hører under samme klasse (firecifret talkode) i statistisk nomenklatur for økonomiske aktiviteter, NACE rev. 2, som fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1893/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter, NACE rev. 2, og om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 3037/90 og visse EF-forordninger om bestemte statistiske områder (38)
51)
»initialinvestering i ny økonomisk aktivitet«:
a)
en investering i materielle og immaterielle aktiver i forbindelse med etablering af en ny virksomhedsenhed eller diversificering af den aktivitet, der udøves af en virksomhedsenhed, under forudsætning af, at den nye aktivitet ikke er den samme aktivitet eller en aktivitet svarende til den, der tidligere blev udøvet i virksomhedsenheden
b)
erhvervelse af aktiver tilhørende en virksomhedsenhed, som er lukket, eller som ville være blevet lukket, hvis den ikke var blevet erhvervet, når aktiverne købes af en investor uden forbindelse til sælger, såfremt den nye aktivitet, der skal udøves ved hjælp af de erhvervede aktiver, ikke er den samme som eller svarer til den aktivitet, der blev udøvet i virksomhedsenheden forud for erhvervelsen
52)
»stort investeringsprojekt«: en initialinvestering med støtteberettigede omkostninger på over 50 mio. EUR, beregnet efter de priser og valutakurser, der er gældende på det tidspunkt, hvor støtten tildeles
53)
»bestemmelsessted«: det sted, hvor varerne aflæsses
54)
»oprindelsessted«: det sted, hvor varerne lastes på transportmidlet
55)
»områder, der er berettigede til driftsstøtte«: en region i den yderste periferi, som omhandlet i traktatens artikel 349, eller et tyndt befolket område, som fastsat i det for den berørte medlemsstat godkendte regionalstøttekort for perioden 1. juli 2014-31. december 2020
56)
»transportmåde«: jernbanetransport, vejgodstransport, transport ad indre vandveje, søtransport, lufttransport og intermodal transport
57)
»byudviklingsfond«: en specialiseret investeringsstruktur, der er skabt med henblik på at investere i byudviklingsprojekter inden for rammerne af en støtteforanstaltning til byudvikling. Disse fonde forvaltes af en forvalter af byudviklingsfonde
58)
»forvalter af byudviklingsfonde«: et professionelt administrationsselskab med status som juridisk person, der udvælger og foretager investeringer i støtteberettigede byudviklingsprojekter
59)
»byudviklingsprojekt«: et investeringsprojekt, som har potentiale til at støtte gennemførelsen af projekter som en del af en integreret tilgang til bæredygtig byudvikling og bidrage til at nå de deri definerede mål, herunder projekter med en intern forrentning, som eventuelt ikke er tilstrækkelig til at tiltrække finansiering på et rent kommercielt grundlag. Et byudviklingsprojekt kan være organiseret som et særskilt finansieringsobjekt inden for den støttemodtagende private investors retlige strukturer eller som en separat juridisk person, f.eks. en virksomhed til et specielt formål (»special purpose vehicle«)
60)
»integreret strategi for bæredygtig byudvikling«: en strategi, der officielt er foreslået og godkendt af en relevant lokal myndighed eller en offentlig instans, der udformes til et bestemt geografisk byområde og et bestemt tidsrum, hvori der defineres integrerede tiltag til håndtering af økonomiske, miljømæssige, demografiske og sociale udfordringer, der påvirker byområder
61)
»bidrag i naturalier«: bidrag i form af jord eller fast ejendom, hvor jorden eller den faste ejendom udgør en del af byudviklingsprojektet
Definitioner vedrørende støtte til SMV'er
62) »beskæftigelse, der skabes direkte af et investeringsprojekt«: beskæftigelse, der vedrører den aktivitet, investeringen omfatter, herunder beskæftigelse, der skabes som følge af en forøgelse af udnyttelsesgraden for den kapacitet, der skabes via investeringen
63) »organisatorisk samarbejde«: udvikling af fælles forretningsstrategier eller forvaltningsstrukturer, levering af fælles tjenesteydelser eller tjenesteydelser til fremme af samarbejde, koordinerede aktiviteter som forskning eller markedsføring, støtte til netværk og klynger, forbedring af tilgængelighed og kommunikation, brug af fælles instrumenter til fremme af iværksætterkultur og handel med SMV'er
64) »rådgivningstjenester i forbindelse med samarbejde«: konsulentydelser, bistand og uddannelse inden for vidensoverførsel, erfaringsudveksling og samarbejde
65) »supporttjenester i forbindelse med samarbejde«: tilvejebringelse af kontorplads, websider, databaser, biblioteker, markedsundersøgelser, håndbøger, arbejds- og standarddokumenter
Definitioner vedrørende SMV'ers adgang til finansiering
66) »kvasiegenkapitalinvestering«: en type finansiering, der rangerer mellem egenkapital og lån, idet den indebærer en større risiko end foranstående gæld og en lavere risiko end kernekapital, hvis afkast for indehaveren primært er baseret på målvirksomhedens overskud eller tab, og som der ikke er sikkerhed for i tilfælde af misligholdelse. Kvasiegenkapitalinvesteringer kan struktureres som usikret og efterstillet gæld, herunder mezzaningæld, og i nogle tilfælde som gæld, der kan konverteres til egenkapital eller »preferred equity«
67) »garanti«: i forbindelse med forordningens afdeling 1, 3 og 7 forstås herved en skriftlig forpligtelse til at påtage sig hæftelse for alle eller en del af en tredjeparts nye lånetransaktioner såsom gælds- eller leasinginstrumenter samt kvasiegenkapitalinstrumenter
68) »garantisats«: en offentlig investors procentvise tabsdækning af enhver transaktion, som er støtteberettiget efter den relevante statsstøtteforanstaltning
69) »exit«: en finansiel formidler eller investors afvikling af kapitalinteresser, herunder salg, afskrivning, indløsning af aktier/tilbagebetaling af lån, salg til andre finansielle formidlere eller investorer, salg til finansinstitutter og salg ved offentligt udbud, herunder børsintroduktion
70) »indskud af offentlig kapital«: en tilbagebetalingspligtig offentlig investering i en finansiel formidler med henblik på at foretage investeringer inden for rammerne af en risikofinansieringsforanstaltning, og hvor provenuet skal overføres til den offentlige investor
71) »risikofinansieringsinvestering«: egenkapital- og kvasiegenkapitalinvestering, lån, herunder leasingaftaler, garantier eller en blanding heraf, i støtteberettigede virksomheder med henblik på at foretage nye investeringer
72) »uafhængig privat investor«: en privat investor, som ikke er aktionær i den støtteberettigede virksomhed, hvori investoren investerer, herunder »business angels« og finansielle institutioner, uanset deres ejerskabsforhold, i det omfang de bærer den fulde risiko ved deres investering. Ved oprettelsen af et nyt selskab betragtes private investorer, herunder stifterne, som uafhængige af dette selskab
73) »fysisk person«: med hensyn til artikel 21 og 23 en person, der ikke er en juridisk person og ikke en virksomhed i relation til traktatens artikel 107, stk. 1
74) »egenkapitalinvestering«: tilrådighedsstillelse af kapital til en virksomhed gennem direkte eller indirekte investering til gengæld for ejerskab af en tilsvarende del af denne virksomhed
75) »første kommercielle salg«: en virksomheds første salg på et produktmarked eller et marked for tjenesteydelser, undtagen begrænset salg med henblik på at afprøve markedet
76) »unoteret SMV«: en SMV, der ikke er noteret på en fondsbørs' officielle liste, undtaget alternative handelsplatforme
77) »opfølgende investering«: yderligere risikofinansieringsinvestering i en virksomhed i forlængelse af en eller flere forudgående risikofinansieringsinvesteringsrunder
78) »erstatningskapital«: køb af eksisterende aktier i en virksomhed fra en tidligere investor eller aktieejer
79) »bemyndiget enhed«: Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Investeringsfond, en international finansiel institution, hvor en medlemsstat er aktionær, eller en finansiel institution, der er etableret i en medlemsstat med det formål at opfylde målsætninger i offentlighedens interesse under tilsyn af en offentlig myndighed, offentligretlige og privatretlige organer, der har fået overdraget en public service-opgave: Den bemyndigede enhed kan vælges eller udpeges direkte i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/18/EF af 31. marts 2004 om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige vareindkøbskontrakter, offentlige tjenesteydelseskontrakter og offentlige bygge- og anlægskontrakter (39) eller efterfølgende lovgivning, der helt eller delvist erstatter dette direktiv
80) »innovativ virksomhed«: en virksomhed, der:
a)
ved hjælp af en evaluering, der udføres af en ekstern sagkyndig, godtgør, at den inden for en overskuelig fremtid vil udvikle produkter, tjenesteydelser eller processer, som er nye eller væsentligt forbedrede sammenlignet med den seneste teknologi inden for den pågældende branche, og som indebærer en risiko for teknologisk eller erhvervsmæssig fiasko, eller
b)
har udgifter til forskning og udvikling, som udgør mindst 10 % af virksomhedens samlede driftsudgifter i mindst et af de tre år forud for ydelsen af støtte, eller, for nystartede virksomheder uden forudgående afsluttede regnskaber, mindst 10 % af de reviderede udgifter i det indeværende regnskabsår som attesteret af en ekstern revisor
81) »alternativ handelsplatform«: en multilateral handelsfacilitet som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 15), i direktiv 2004/39/EF, hvor størstedelen af de finansielle instrumenter, der optages til handel, er udstedt af SMV'er
82) »lån«: en aftale, som forpligter långiver til at stille et aftalt pengebeløb til rådighed for låntager i en aftalt periode, og i henhold til hvilken låntager er forpligtet til at tilbagebetale beløbet inden for den aftalte periode. Aftalen kan bestå i lån og andre finansieringsinstrumenter, herunder leasing, som giver långiver en overvejende komponent af fast minimumsafkast. En refinansiering af eksisterende lån udgør ikke et støtteberettiget lån.
Definitioner vedrørende støtte til forskning, udvikling og innovation
83) »forsknings- og videnformidlingsorganisation«: en enhed, (f.eks. en højere læreanstalt eller et forskningsinstitut, et teknologioverførselsagentur, en innovationsformidler, en forskningsorienteret fysisk eller virtuel samarbejdsenhed), uanset dens retlige status (offentligretlig eller privatretlig status) eller finansieringsform, hvis primære mål er uafhængigt af andre interesser at bedrive grundforskning, industriel forskning eller eksperimentel udviklingsaktivitet eller formidle resultaterne heraf til en bredere kreds gennem undervisning, udgivelsesaktivitet eller vidensoverførsel. Hvis enheden tillige udøver økonomiske aktiviteter, skal der føres særskilte regnskaber for omkostninger og indtægter herved. Virksomheder, som kan øve afgørende indflydelse på en sådan enhed i deres egenskab af f.eks. aktionærer eller medlemmer, må ikke have privilegeret adgang til de resultater, enheden opnår
84) »grundforskning«: eksperimentelt eller teoretisk arbejde, hovedsagelig med henblik på erhvervelse af ny viden om de grundlæggende årsager til fænomener og observerbare forhold uden direkte kommerciel anvendelse for øje
85) »industriel forskning«: planlagt forskning eller kritiske undersøgelser med henblik på erhvervelse af ny viden og nye færdigheder med det formål at udvikle nye produkter, produktionsmetoder eller tjenesteydelser, eller, med henblik på en væsentlig forbedring af eksisterende produkter, at udvikle nye produktionsmetoder eller tjenesteydelser. Dette omfatter frembringelse af komponenter til komplekse systemer og kan omfatte konstruktion af prototyper i et laboratoriemiljø eller i et miljø med simulerede brugerflader til eksisterende systemer samt pilotlinjer, hvor det måtte være nødvendigt for den industrielle forskning og navnlig for validering af generisk teknologi
86) »eksperimentel udvikling«: erhvervelse, kombination, udformning og anvendelse af eksisterende videnskabelig, teknologisk, forretningsmæssig og anden relevant viden og færdigheder, der har som mål at udvikle nye eller forbedrede produkter, processer eller tjenesteydelser. Dette kan f.eks. også omfatte aktiviteter, der er rettet mod konceptformulering, planlægning og frembringelse af dokumentation vedrørende nye produkter, processer eller tjenesteydelser.
Eksperimentel udvikling kan omfatte fremstilling af prototyper, demonstrationer, fremstilling af piloter, afprøvning og validering af nye eller forbedrede produkter, processer eller tjenesteydelser i sammenhænge, der er repræsentative for de reelle driftsforhold, med det primære formål teknisk at videreudvikle produkter, processer eller tjenesteydelser, som endnu ikke har fået en endelig form. Dette kan omfatte udvikling af en kommercielt anvendelig prototype eller pilot, når en sådan nødvendigvis må være det endelige kommercielle produkt, og såfremt den er for kostbar at fremstille til kun at blive brugt til demonstrations- og valideringsformål.
Eksperimentel udvikling omfatter ikke rutinemæssige eller regelmæssige ændringer af eksisterende produkter, produktionslinjer, fremstillingsmetoder, tjenesteydelser og andre igangværende transaktioner, selv om sådanne ændringer kan udgøre forbedringer
87) »gennemførlighedsundersøgelse«: evaluering og analyse af potentialet i et projekt, der sigter mod at støtte beslutningstagningsprocessen ved objektivt og rationelt at afdække styrker og svagheder, muligheder og risici samt kortlægge de ressourcer, der er nødvendige for at gennemføre projektet og i sidste ende udsigterne for et vellykket udfald
88) »personaleomkostninger«: omkostninger ved forskere, teknikere og andet hjælpepersonale i det omfang, de arbejder på det relevante projekt eller den relevante aktivitet
89) »armslængdeprincippet«: betingelserne for transaktionen mellem de kontraherende parter adskiller sig ikke fra dem, der ville være blevet aftalt mellem uafhængige virksomheder, og omfatter ikke nogen form for samråd. Armslængdeprincippet opfattes som værende opfyldt, når en transaktion er resultatet af et åbent, gennemsigtigt og ikkediskriminerende forløb
90) »effektivt samarbejde«: samarbejde mellem mindst to uafhængige parter om udveksling af viden eller teknologi eller om at opnå et fælles mål baseret på arbejdsdeling, hvor parterne i fællesskab fastlægger rækkevidden af samarbejdsprojektet og deler de dermed forbundne risici og resultater. En eller flere parter kan bære projektets fulde omkostninger og dermed holde andre parter fri af projektets finansielle risici. Kontraktforskning og levering af forskningstjenester anses ikke for samarbejde.
91) »forskningsinfrastruktur«: faciliteter, ressourcer og tilknyttede tjenester, som videnskaben anvender til forskning inden for de respektive fagområder, herunder videnskabeligt udstyr eller apparatursamlinger, vidensbaserede ressourcer som f.eks. samlinger, arkiver eller strukturerede videnskabelige data, adgangsgivende IKT-baserede infrastrukturer såsom netværk, databehandling, software og kommunikation eller enhver anden unik enhed, som er afgørende for at udføre forskning. Sådanne infrastrukturer kan være »etsteds«-infrastrukturer eller »distribuerede« (i et organiseret ressourcenet) i overensstemmelse med artikel 2, litra a), i Rådets forordning (EF) nr. 723/2009 af 25. juni 2009 om fællesskabsrammebestemmelser for et konsortium for en europæisk forskningsinfrastruktur (ERIC) (40)
92) »innovationsklynger«: strukturer eller organiserede grupper af uafhængige parter (f.eks. innovative nyetablerede virksomheder, små, mellemstore og store virksomheder samt forsknings- og vidensformidlende organisationer, nonprofitorganisationer og andre tilknyttede økonomiske aktører), som har til formål at stimulere innovativ aktivitet gennem promovering, deling af faciliteter og udveksling af viden og ekspertise samt ved at bidrage effektivt til vidensoverførsel, netværkssamarbejde, formidling af oplysninger og samarbejde mellem virksomheder og andre organisationer i klyngen
93) »højt kvalificeret personale«: personale med en uddannelse fra et universitet eller en højere læreanstalt og mindst fem års relevant faglig erfaring, som også kan omfatte ph.d.-uddannelse
94) »innovationsrådgivning«: rådgivning, bistand og uddannelse inden for vidensoverførsel, erhvervelse, beskyttelse og udnyttelse af immaterielle aktiver, anvendelse af standarder og regler herfor
95) »innovationssupportydelser«: tilrådighedsstillelse af kontorplads, databaser, biblioteker, markedsundersøgelser, laboratorier, kvalitetsmærkning, afprøvning og certificering med henblik på at udvikle mere effektive produkter, produktionsmetoder eller tjenesteydelser
96) »organisationsinnovation«: indførelse af en ny organisationsmetode i virksomhedens forretningspraksis, arbejdspladsorganisation eller eksterne forbindelser med undtagelse af ændringer, som er baseret på organisationsmetoder, der allerede er i brug i virksomheden, ændret ledelsesstrategi, fusioner og overtagelser, stop for anvendelse af en proces, almindelig udskiftning eller udvidelse af kapital, ændringer, der udelukkende skyldes skiftende faktorpriser, tilpasning, lokalisering, regelmæssige udsving, sæsonudsving eller andre konjunkturudsving samt handel med nye eller væsentligt forbedrede produkter
97) »procesinnovation«: gennemførelse af en ny eller betydeligt forbedret produktions- eller distributionsmetode (herunder væsentlige ændringer i teknik, udstyr eller software), med undtagelse af mindre ændringer eller forbedringer, forøgelse af produktionskapaciteten eller evnen til at levere tjenesteydelser gennem tilføjelse af produktions- eller logistiksystemer, der er meget lig dem, der allerede er i brug, stop for anvendelse af en proces, almindelig udskiftning eller udvidelse af kapital, ændringer, der udelukkende skyldes skiftende faktorpriser, tilpasning, lokalisering, regelmæssige udsving, sæsonudsving og andre konjunkturudsving samt handel med nye eller væsentligt forbedrede produkter
98) »udstationering«: en støttemodtagers midlertidige ansættelse af medarbejdere, som har ret til at vende tilbage til den tidligere arbejdsgiver
Definitioner vedrørende støtte til dårligt stillede og handicappede arbejdstagere
99) »meget dårligt stillet arbejdstager«: en person, der:
a)
ikke har haft regelmæssigt lønnet arbejde i de foregående 24 måneder eller
b)
ikke har haft regelmæssigt lønnet arbejde i de foregående 12 måneder og tilhører en af kategorierne b)-g) i definitionen af »dårligt stillet arbejdstager«
100) »beskyttet beskæftigelse«: beskæftigelse i en virksomhed, hvor mindst 30 % af de ansatte er handicappede
Definitioner vedrørende støtte til miljøbeskyttelse
101) »miljøbeskyttelse«: enhver foranstaltning, der tager sigte på at afværge eller forebygge skader på det fysiske miljø eller naturressourcerne ved støttemodtagerens egne aktiviteter, at mindske risikoen for sådanne skader eller at udnytte naturressourcerne mere effektivt, herunder energibesparende foranstaltninger og anvendelse af vedvarende energikilder
102) »EU-standard«:
a)
en obligatorisk EU-standard for grænseværdier på miljøområdet, som den enkelte virksomhed skal overholde, eller
b)
en forpligtelse i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU (41) til at anvende den bedste tilgængelige teknik og sikre, at emissionsniveauet for forurenende stoffer ikke er højere end det ville være ved anvendelse af den bedste tilgængelige teknik; i de tilfælde, hvor de emissionsniveauer, der er forbundet med brug af den bedste tilgængelige teknik, er defineret i gennemførelsesretsakter, der er vedtaget i henhold til direktiv 2010/75/EU, vil disse niveauer finde anvendelse, for så vidt angår denne forordning; hvis disse niveauer er udtrykt som et interval, er det det laveste niveau, der opnås ved brug af den bedste tilgængelige teknik, der finder anvendelse
103) »energieffektivitet«: en mængde sparet energi, der konstateres ved at måle og/eller anslå forbruget før og efter gennemførelsen af en foranstaltning til forbedring af energieffektiviteten, idet der korrigeres for eksterne forhold, der påvirker energiforbruget
104) »energieffektivitetsprojekt«: et investeringsprojekt, som øger en bygnings energieffektivitet
105) »energieffektivitetsfond«: et specialiseret investeringsinstrument, der er etableret med henblik på at investere i energieffektivitetsprojekter til forbedring af bygningers energieffektivitet i både indenlandske og udenlandske sektorer. Disse fonde forvaltes af en forvalter af energieffektivitetsfonde
106) »forvalter af energieffektivitetsfonde«: en professionel forvaltningsvirksomhed med status som juridisk person, der udvælger og investerer i støtteberettigede energieffektivitetsfonde
107) »højeffektiv kraftvarmeproduktion«: kraftvarmeproduktion, der lever op til definitionen af højeffektiv kraftvarmeproduktion i artikel 2, stk. 34, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU af 25. oktober 2012 om energieffektivitet, om ændring af direktiv 2009/125/EF og 2010/30/EU samt om ophævelse af direktiv 2004/8/EF og 2006/32/EF (42)
108) »kraftvarmeproduktion«: kombineret produktion af termisk energi og elektrisk og/eller mekanisk energi i en og samme proces
109) »energi fra vedvarende energikilder«: energi produceret i anlæg, hvor der udelukkende benyttes vedvarende energikilder, samt den andel af energi udtrykt i varmeværdi, der fremstilles på grundlag af vedvarende energikilder i hybridanlæg, hvor der også benyttes konventionelle energikilder. Det omfatter elektricitet fra vedvarende energikilder, der benyttes til opfyldning af lagringssystemer, men ikke el fremstillet på grundlag af lagringssystemer
110) »vedvarende energikilder«: følgende vedvarende ikke-fossile energikilder: vind, sol, aerotermisk, geotermisk, hydrotermisk energi og havenergi, vandkraft, biomasse, gas fra deponeringsanlæg, gas fra spildevandsbehandlingsanlæg og biogas
111) »biobrændstof«: flydende eller gasformigt brændstof til transport fremstillet med brug af biomasse
112) »bæredygtigt biobrændstof«: biobrændstof, der opfylder de bæredygtighedskriterier, som er fastsat i artikel 17 i direktiv 2009/28/EF
113) »fødevarebaseret biobrændstof«: biobrændstof, der fremstilles af korn og andre stivelsesholdige afgrøder, sukker og olieholdige afgrøder, som defineret i Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 98/70/EF om kvaliteten af benzin og dieselolie og om ændring af Rådets direktiv 2009/28/EF om fremme af energi fra vedvarende energikilder (43)
114) »ny og innovativ teknologi«: en ny og uprøvet teknologi sammenlignet med branchens seneste teknologi, som indebærer en risiko for teknologisk eller erhvervsmæssig fiasko, og som ikke er en optimering eller opskalering af eksisterende teknologi
115) »balanceansvar«: en markedsdeltagers eller dennes valgte repræsentants ansvar for ubalancer (afvigelser mellem produktion, forbrug og kommercielle transaktioner), benævnt den »balanceansvarlige part«, inden for en given periode, benævnt »periode for opgørelse af ubalancer«
116) »almindeligt balanceansvar«: ansvar for balancering uden forskelsbehandling på tværs af teknologier, som ikke fritager nogen producent fra dette ansvar
117) »biomasse«: den bionedbrydelige del af produkter, affald og rester fra landbrug (omfattende både vegetabilske og animalske stoffer), skovbrug og tilknyttede industrier, herunder fiskeri og akvakultur, samt biogasser og den bionedbrydelige del af industri- og husholdningsaffald
118) »samlede normaliserede omkostninger ved produktion af energi«: beregning af omkostningerne ved produktion af el ved tilslutningspunktet til en belastning eller et elektricitetsnet. Beregningen omfatter den oprindelige kapital, kalkulationsrenten samt udgifterne til kontinuerlig drift, brændstof og vedligeholdelse
119) »miljøskatter og -afgifter«: skatter eller afgifter, hvis skatte- eller afgiftsgrundlag har en klar negativ miljøpåvirkning, eller som har til formål at belægge visse aktiviteter, varer eller tjenester med skat eller afgift, således at miljøomkostningerne kan indregnes i deres pris, og/eller således at producenter og forbrugere kanaliseres mod aktiviteter, der i højere grad skåner miljøet
120) »Unionens minimumsafgiftssatser«: de minimumsafgiftssatser, der er fastsat i EU-lovgivningen; for så vidt angår energiprodukter og el, er minimumsafgiftssatserne fastlagt i bilag I til Rådets direktiv 2003/96/EF af 27. oktober 2003 om omstrukturering af EF-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter og elektricitet (44)
121) »forurenet grund«: en grund, hvor der er konstateret tilstedeværelse af farlige stoffer på grund af menneskelig aktivitet i et sådant omfang, at de udgør en alvorlig fare for sundheden eller miljøet under hensyntagen til den nuværende og godkendte fremtidige brug af grunden
122) »forureneren betaler-princippet«: princippet om, at omkostninger til forureningsbekæmpelse dækkes af den forurener, der forårsager forureningen
123) »forurening«: den skade, som forårsages, når en forurener direkte eller indirekte volder skade på miljøet, eller ved at der skabes betingelser, der fører til en sådan skade på fysiske omgivelser eller naturressourcer
124) »energieffektiv fjernvarme og fjernkøling«: fjernvarme- og fjernkølingssystem, der lever op til definitionen på effektive fjernvarme- og fjernkølesystemer, som fastsat i direktiv 2012/27/EU, artikel 2, nr. 41) og 42. Definition omfatter varme-/køleproduktionsanlæg og det net (herunder tilknyttede faciliteter), der er nødvendigt for at distribuere varme/køling fra produktionsenhederne til kundens lokaler
125) »forurener«: den, der direkte eller indirekte påfører miljøet skade eller skaber betingelser, der fører til en sådan skade
126) »genbrug«: enhver operation, hvor produkter eller komponenter, der ikke er affald, bruges igen til samme formål, som de var udformet til
127) »forberedelse med henblik på genbrug«: kontrol, rengøring eller reparation, hvor produkter eller produktkomponenter, der er blevet til affald, forberedes, således at de kan genbruges uden anden forbehandling
128) »genanvendelse«: enhver nyttiggørelsesaktivitet, hvor affaldsmaterialer omforarbejdes til produkter, materialer eller stoffer, hvad enten de bruges til det oprindelige formål eller til andre formål. Heri indgår omforarbejdning af organisk materiale, men ikke energiudnyttelse og omforarbejdning til materialer, der skal anvendes til brændsel eller til opfyldning
129) »seneste teknologi«: en proces, hvor genbrug af et affaldsprodukt til fremstilling af et slutprodukt er en økonomisk rentabel normal praksis. Når det er relevant, skal begrebet »seneste teknologi« fortolkes fra et teknologisk perspektiv på EU-plan og et indre markeds-perspektiv
130) »energiinfrastruktur«: fysisk udstyr eller anlæg, der befinder sig i EU eller forbinder EU og et eller flere tredjelande, og som falder ind under følgende kategorier:
a)
el:
i)
transmissionsinfrastruktur, som defineret i artikel 2, nr. 3), i direktiv 2009/72/EF af 13. juli 2009 om fælles regler for det indre marked for elektricitet (45)
ii)
distributionsinfrastruktur, som defineret i artikel 2, nr. 5), i direktiv 2009/72/EF
iii)
oplagring af el, forstået som faciliteter til permanent eller midlertidig oplagring af el i infrastruktur over eller under jorden eller i geologiske formationer, forudsat at der er en direkte forbindelse til højspændingstransmissionslinjer konstrueret til en spænding på mindst 110 kV
iv)
udstyr eller anlæg, som er væsentlige for systemer, der er defineret i nr. i)-iii), med henblik på sikkerhed, sikring og effektiv drift, herunder beskyttelses-, overvågnings- og kontrolsystemer på alle spændingsniveauer og transformerstationer og
v)
intelligente net, forstået som udstyr, ledninger, kabler eller anlæg, både på transmissions- og distributionsniveau (lav- og mellemspænding), beregnet til tovejs digital kommunikation i realtid eller tæt på realtid, interaktiv og intelligent overvågning og styring af elproduktion, -transmission, -distribution og -forbrug i et elnet med henblik på at udvikle et net, som effektivt integrerer adfærden og handlingerne hos netforbundne brugere - producenter, forbrugere og dem, der er begge dele - for at sikre et økonomisk effektivt og bæredygtigt elsystem med lave tab, høj kvalitet, forsyningssikkerhed og sikkerhed
b)
gas:
i)
transmissions- og forsyningsrørledninger til transport af naturgas og biogas, der indgår i nettet, herunder højtryksrørledninger, der anvendes til upstrømsdistribution af naturgas
ii)
underjordiske lagre tilsluttet de i nr. i) omhandlede højtryksgasrørledninger
iii)
modtagelses-, oplagrings- og forgasnings- eller trykfaldsfaciliteter til flydende naturgas (LNG) eller komprimeret naturgas (CNG) og
iv)
udstyr eller anlæg, der er afgørende for, at systemet drives sikkert, forsvarligt og effektivt eller for at muliggøre tovejskapacitet, herunder kompressorstationer
c)
olie:
i)
rørledninger til transport af råolie
ii)
pumpestationer og lagerfaciliteter, der er nødvendige for driften af rørledninger til råolie og
iii)
udstyr eller anlæg, der er afgørende for, at det pågældende system kan fungere korrekt, sikkert og effektivt, herunder beskyttelses-, overvågnings- og kontrolsystemer og udstyr til at vende strømmen
d)
CO2: rørledningsnet, herunder tilknyttede pumpestationer, til transport af CO2 til lagringslokaliteter med henblik på CO2-injektion i passende underjordiske geologiske formationer til permanent oplagring
131) »lovgivning om det indre marked for energi«: omfatter Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/72/EF af 13. juli 2009 om fælles regler for det indre marked for elektricitet, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/73/EF af 13. juli 2009 om fælles regler for det indre marked for naturgas (46), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 713/2009 af 13. juli 2009 om oprettelse af et agentur for samarbejde mellem energireguleringsmyndigheder (47), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 714/2009 af 13. juli 2009 om betingelserne for netadgang i forbindelse med grænseoverskridende elektricitetsudveksling (48) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 715/2009 af 13. juli 2009 om betingelserne for adgang til naturgastransmissionsnet (49) eller efterfølgende lovgivning, der helt eller delvist erstatter disse retsakter
Definitioner vedrørende social støtte til beboere i afsidesliggende områder til transportformål
132) »sædvanligt opholdssted«: det sted, hvor en person bor mindst 185 dage i hvert kalenderår som følge af personlig og erhvervsmæssig tilknytning; i tilfælde hvor en person, hvis erhvervsmæssige tilknytning findes et andet sted end dennes personlige tilknytning, bor i to eller flere medlemsstater, anses det sædvanlige opholdssted for at være det sted, hvortil den pågældende har personlig tilknytning, såfremt denne med regelmæssige mellemrum vender tilbage hertil; når en person opholder sig i en medlemsstat med henblik på at udføre en arbejdsopgave af en bestemt varighed, anses dennes sædvanlige opholdssted stadig for at være det sted, hvortil den pågældende har sit personlige tilknytningsforhold, uanset om vedkommende vender tilbage dertil i løbet af denne aktivitet; universitetsophold eller skolegang i en anden medlemsstat udgør ikke en ændring af det sædvanlige opholdssted; alternativt skal »sædvanligt opholdssted« forstås i den betydning, termen har i medlemsstatens nationale lovgivning
Definitioner vedrørende støtte til bredbåndsinfrastrukturer
133) »basalt bredbånd«, »basale bredbåndsnet«: net med basale funktioner, som bygger på teknologiplatforme såsom asymmetriske digitale abonnentlinjer (op til ADSL2+), uforstærkede kabelforbindelser (f.eks. DOCSIS 2.0), 3. generations mobile net (UMTS) og satellitsystemer
134) »bredbåndsrelaterede anlægsarbejder«: de anlægsarbejder, der er nødvendige for etableringen af et bredbåndsnet, som f.eks. opgravning af en vej med henblik på placering af (bredbånds-)kabelkanaler
135) »kabelkanaler«: underjordiske rør eller kanaler til kabelføring (fiber-, kobber- eller koaksialkabler) i et bredbåndsnet
136) »fysisk unbundling«: giver adgang til slutbrugerens acceslinje og giver konkurrenterne mulighed for at transmittere direkte via sine egne transmissionssystemer
137) »passiv bredbåndsinfrastruktur«: bredbåndsnet uden aktive komponenter. En sådan struktur omfatter typisk bygge- og anlægsinfrastruktur, kabelkanaler, mørke fibre og gadeskabe
138) »net til næstegenerationsnetadgang (NGA-net)«: avancerede net, som mindst har følgende egenskaber: a) leverer stabile tjenester ved meget høj hastighed pr. abonnent gennem optiske (eller tilsvarende teknologi) backhaulnet, der er tilstrækkeligt tæt på brugeren til, at leveringen af meget høj hastighed reelt kan garanteres, b) understøtter en bred vifte af avancerede digitale tjenester, bl.a. konvergerede all-IP-tjenester, og c) har markant højere uploadhastigheder (sammenlignet med basale bredbåndsnet). I den nuværende fase af markedsudviklingen og den teknologiske udvikling er NGA-net: a) fiberbaserede adgangsnet (FTTx), b) avancerede opgraderede kabelnet og c) visse avancerede trådløse net, der muliggør vedvarende høje hastigheder pr. abonnent.
139) »en gros-adgang«: adgang, som gør det muligt for en operatør at benytte en anden operatørs faciliteter. Den bredest mulige adgang skal på grundlag af den aktuelle teknologiske udvikling mindst omfatte følgende adgangsprodukter. Hvad angår FTTH-/FTTB-net: adgang til kabelkanaler, adgang til mørke fibre, ubundtet adgang til accesnettet og bitstrømsadgang. Hvad angår kabelnet: adgang til kabelkanaler og bitstrømsadgang. Hvad angår FTTC-net: adgang til kabelkanaler, unbundling af afsnit af accesnettet og bitstrømsadgang. Hvad angår passiv netinfrastruktur: adgang til kabelkanaler, adgang til mørke fibre og/eller ubundtet adgang til accesnettet. Hvad angår ADSL-baserede bredbåndsnet: ubundtet adgang til accesnettet og bitstrømsadgang. Hvad angår mobilnet eller trådløse net: bitstrøm, delte fysiske master og adgang til backhaulnettene. Hvad angår satellitplatforme: bitstrømsadgang.
Definitioner vedrørende støtte til kultur og bevarelse af kulturarv
140) »vanskelige audiovisuelle værker«: værker, der af medlemsstaterne er identificeret som sådanne på grundlag af på forhånd fastlagte kriterier, når der indføres ordninger eller tildeles støtte, hvilket kan omfatte film, hvis eneste originalversion er på sproget i en medlemsstat med begrænset territorium, befolkning eller sprogområde, kortfilm, film af første- og andengangsinstruktører, dokumentarfilm, lavbudgetfilm og andre kommercielt set vanskelige værker.
141) »OECD's DAC-liste«: alle lande og territorier, der er berettigede til at modtage officiel udviklingsbistand, og som er opført på den liste, som vedrørende Komitéen for Udviklingsbistand har opstillet
142) »rimelig fortjeneste«: fastsættes under hensyntagen til den typiske fortjeneste i den berørte sektor. Under alle omstændigheder betragtes en forrentningsgrad, der ikke overstiger den relevante swap-rentesats med tillæg af 100 basispoints, som rimelig
Definitioner vedrørende støtte til sportsinfrastruktur og multifunktionel infrastruktur til rekreative aktiviteter
143) »professionel sport«: sportsudøvelse som har karakter af lønnet beskæftigelse eller lønnet tjeneste, uanset om der findes en formel ansættelseskontrakt mellem den professionelle sportsudøver og den relevante sportsorganisation eller ej, hvis godtgørelsen overstiger omkostningerne ved deltagelsen og udgør en betydelig del af sportsudøverens indkomst. Rejse- og opholdsudgifter til deltagelse i sportsarrangementer betragtes ikke som godtgørelse i forbindelse med denne forordning.
Artikel 3
Betingelser for fritagelse
Støtteordninger, individuel støtte ydet efter støtteordninger og ad hoc-støtte er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 2 eller 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at støtten både opfylder alle betingelserne i denne forordnings kapitel I og de særlige betingelser for den relevante kategori af støtte, der er fastsat i denne forordnings kapitel III.
Artikel 4
Anmeldelsestærskler
1. Denne forordning finder ikke anvendelse på støtte, der overskrider følgende tærskler:
a)
regional investeringsstøtte: støttens »justerede støttebeløb«, beregnet efter formlen i artikel 2, nr. 20), til en investering med støtteberettigede omkostninger på 100 mio. EUR
b)
regional byudviklingsstøtte: 20 mio. EUR som fastsat i artikel 16, stk. 3
c)
investeringsstøtte til SMV'er: 7,5 mio. EUR pr. virksomhed pr. investeringsprojekt
d)
støtte til konsulentbistand til SMV'er: 2 mio. EUR pr. virksomhed pr. projekt
e)
støtte til SMV'ers deltagelse i messer: 2 mio. EUR årligt pr. virksomhed
f)
støtte til SMV'ers omkostninger ved samarbejde om projekter inden for det europæiske territoriale samarbejde: 2 mio. EUR pr. virksomhed pr. projekt
g)
risikofinansieringsstøtte: 15 mio. EUR pr. støtteberettiget virksomhed som fastsat i artikel 21, stk. 9
h)
etableringsstøtte: de beløb, der er fastsat pr. virksomhed i artikel 22, stk. 3, 4 og 5
i)
støtte til forskning og udvikling:
i)
når projektet overvejende består i grundforskning: 40 mio. EUR pr. virksomhed pr. projekt; dette er tilfældet, når mere end halvdelen af de støtteberettigede projektomkostninger vedrører aktiviteter, der falder inden for kategorien grundforskning
ii)
når projektet overvejende består i industriel forskning: 20 mio. EUR pr. virksomhed pr. projekt; dette er tilfældet, når mere end halvdelen af de støtteberettigede projektomkostninger påløber i forbindelse med aktiviteter, der falder inden for kategorien industriel forskning eller kategorierne industriel forskning og grundforskning taget under et
iii)
når projektet overvejende består i eksperimentel udvikling: 15 mio. EUR pr. virksomhed pr. projekt; dette er tilfældet, når mere end halvdelen af de støtteberettigede projektomkostninger vedrører aktiviteter, der falder inden for kategorien eksperimentel udvikling
iv)
når der er tale om et EUREKA-projekt eller et projekt gennemført af et fællesforetagende, der er etableret efter traktatens artikel 185 eller 187, fordobles beløbene i nr. i)-iii)
v)
når støtten til forsknings- og udviklingsprojekter ydes i form af tilbagebetalingspligtige forskud, som i mangel af en godkendt metode til beregning af deres bruttosubventionsækvivalent er udtrykt som en procentdel af de støtteberettigede omkostninger, og det indgår i foranstaltningen, at forskuddene, såfremt projektet på basis af en rimelig og forsigtig hypotese kan betegnes som vellykket, skal tilbagebetales med en forrentning svarende mindst til den gældende kalkulationsrente, da tilskuddet blev ydet, forhøjes beløbene i nr. i)-iv) med 50 %
vi)
støtte til gennemførlighedsundersøgelser som forberedelse til forskningsaktiviteter: 7,5 mio. EUR pr. undersøgelse
j)
investeringsstøtte til forskningsinfrastruktur: 20 mio. EUR pr. infrastruktur
k)
støtte til innovationsklynger: 7,5 mio. EUR pr. klynge
l)
innovationsstøtte til SMV'er: 5 mio. EUR pr. virksomhed pr. projekt
m)
støtte til proces- og organisationsinnovation: 7,5 mio. EUR pr. virksomhed pr. projekt
n)
uddannelsesstøtte: 2 mio. EUR pr. uddannelsesprojekt
o)
støtte til ansættelse af dårligt stillede arbejdstagere: 5 mio. EUR årligt pr. virksomhed
p)
støtte i form af løntilskud til beskæftigelse af handicappede arbejdstagere: 10 mio. EUR årligt pr. virksomhed
q)
støtte til kompensation for meromkostninger ved beskæftigelse af handicappede arbejdstagere: 10 mio. EUR årligt pr. virksomhed
r)
støtte til kompensation for omkostninger ved bistand til dårligt stillede arbejdstagere: 5 mio. EUR årligt pr. virksomhed
s)
investeringsstøtte til miljøbeskyttelse med undtagelse af investeringsstøtte til rensning af forurenede grunde og støtte til distributionsnetdelen af anlæg til energieffektiv fjernvarme og -køling: 15 mio. EUR pr. virksomhed pr. investeringsprojekt
t)
støtte til energieffektivitetsprojekter: 10 mio. EUR som fastsat i artikel 39, stk. 5
u)
investeringsstøtte til rensning af forurenede grunde: 20 mio. EUR pr. virksomhed pr. investeringsprojekt
v)
driftsstøtte til produktion af el fra vedvarende energikilder og driftsstøtte til fremme af energi fra vedvarende energikilder i små anlæg: 15 mio. EUR pr. virksomhed pr. projekt. Når støtten ydes på grundlag af en konkurrencepræget udbudsprocedure efter artikel 42: 150 mio. EUR årligt under hensyntagen til det samlede budget for alle ordninger, der falder ind under artikel 42
w)
investeringsstøtte til distributionsnet til fjernvarme og -køling: 20 mio. EUR pr. virksomhed pr. investeringsprojekt
x)
investeringsstøtte til energiinfrastruktur: 50 mio. EUR pr. virksomhed pr. investeringsprojekt
y)
støtte til bredbåndsinfrastruktur: 70 mio. EUR samlede omkostninger pr. projekt
z)
investeringsstøtte til kultur og bevarelse af kulturarv: 100 mio. EUR pr. projekt; driftsstøtte til kultur og bevarelse af kulturarv: 50 mio. EUR årligt pr. virksomhed
aa)
støtteordninger for audiovisuelle værker: 50 mio. EUR årligt pr. virksomhed
bb)
investeringsstøtte til sportsinfrastruktur og multifunktionel infrastruktur: 15 mio. EUR eller de af de samlede omkostninger, der overstiger 50 mio. EUR pr. projekt; driftsstøtte til sportsinfrastruktur: 2 mio. EUR årligt pr. virksomhed og
cc)
investeringsstøtte til lokal infrastruktur: 10 mio. EUR eller de af de samlede omkostninger, der overstiger 20 mio. EUR pr. infrastruktur.
2. De tærskler, der er fastsat eller omhandlet i stk. 1, må ikke omgås via kunstig opsplitning af støtteordninger eller -projekter.
Artikel 5
Støttens gennemsigtighed
1. Denne forordning finder kun anvendelse på støtte, hvis bruttosubventionsækvivalent kan forudberegnes præcist, uden at det er nødvendigt at foretage en risikovurdering (»gennemsigtig støtte«).
2. Følgende kategorier af støtte betragtes som gennemsigtige:
a)
støtte indeholdt i tilskud og rentetilskud
b)
støtte indeholdt i lån, når bruttosubventionsækvivalenten er blevet beregnet på basis af de gældende referencesatser på det tidspunkt, hvor lånet blev ydet
c)
støtte indeholdt i garantier, når:
i)
bruttosubventionsækvivalenten er blevet beregnet på grundlag af de minimumspræmier, der er fastsat i en Kommissionsmeddelelse, eller
ii)
metoden til beregning af garantiens bruttosubventionsækvivalent inden foranstaltningens gennemførelse er blevet godkendt på grundlag af Kommissionens meddelelse om anvendelsen af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte i form af garantier (50) eller en eventuel efterfølgende meddelelse, efter anmeldelsen af denne metode til Kommissionen i henhold til en forordning vedtaget af Kommissionen på statsstøtteområdet, der var gældende på det tidspunkt, og den godkendte metode udtrykkeligt tager sigte på den type garantier og den type underliggende transaktioner, der er relevante i forbindelse med anvendelsen af denne forordning
d)
støtte i form af skattefordele, når foranstaltningen omfatter et loft, som sikrer, at den gældende tærskel ikke overskrides
e)
regional byudviklingsstøtte, hvis betingelserne i artikel 16 er opfyldt
f)
støtte indeholdt i risikofinansieringsforanstaltninger, hvis betingelserne i artikel 21 er opfyldt
g)
etableringsstøtte, hvis betingelserne i artikel 22 er opfyldt
h)
støtte til energieffektivitetsprojekter, hvis betingelserne i artikel 39 er opfyldt
i)
støtte i form af tillæg til markedsprisen, såfremt betingelserne i artikel 42 er opfyldt
j)
støtte i form af tilbagebetalingspligtige forskud, hvis det samlede pålydende ikke overstiger de tærskler, der finder anvendelse i henhold til denne forordning, eller hvis metoden til beregning af bruttosubventionsækvivalenten for det tilbagebetalingspligtige forskud inden gennemførelsen af foranstaltningen er blevet godkendt af Kommissionen på grundlag af en anmeldelse.
Artikel 6
Tilskyndelsesvirkning
1. Denne forordning finder kun anvendelse på støtte med tilskyndelsesvirkning.
2. Støtte anses for at have tilskyndelsesvirkning, hvis modtageren før projektets eller aktivitetens påbegyndelse har indgivet en skriftlig støtteansøgning til den pågældende medlemsstat. Ansøgningen om støtte skal mindst indeholde følgende oplysninger:
a)
virksomhedens navn og størrelse
b)
en beskrivelse af projektet, herunder dets start- og slutdato
c)
projektets beliggenhed
d)
en liste over projektomkostningerne
e)
støttetype (tilskud, lån, garanti, tilbagebetalingspligtigt forskud, egenkapitaltilførsel eller andet) og beløbet for den offentlige finansiering, som projektet kræver
3. Ad hoc-støtte til store virksomheder anses for at have en tilskyndelsesvirkning, når medlemsstaten ud over at sikre, at betingelsen i stk. 2 er opfyldt, inden den yder den pågældende støtte, har kontrolleret, at den dokumentation, som støttemodtageren har udarbejdet, godtgør, at støtten vil føre til et eller flere af følgende resultater:
a)
ved regional investeringsstøtte: at der gennemføres et projekt, som ikke ville være blevet gennemført i det pågældende område eller ikke ville have været tilstrækkeligt rentabelt for støttemodtageren i det pågældende område uden støtten
b)
i alle andre tilfælde, at der sker:
-
en væsentlig udvidelse af projektets/aktivitetens omfang på grund af støtten eller
-
en væsentlig forhøjelse af det samlede beløb, som støttemodtageren bruger til projektet/aktiviteten, på grund af støtten eller
-
en betydeligt hurtigere gennemførelse af projektet/aktiviteten.
4. Uanset stk. 2 og 3 anses foranstaltninger i form af skattefordele for at have tilskyndelsesvirkning, når følgende betingelser er opfyldt:
a)
foranstaltningen giver ret til støtte efter objektive kriterier, og uden at medlemsstaten skal tage yderligere stilling dertil, og
b)
foranstaltningen er vedtaget og trådt i kraft, før arbejdet med det projekt eller den aktivitet, hvortil der ydes støtte, påbegyndes, undtagen hvis det drejer sig om efterfølgerordninger på skatteområdet, når aktiviteten allerede var omfattet af de foregående ordninger med skattefordele.
5. Uanset stk. 2, 3 og 4 gælder kravet om tilskyndelsesvirkning ikke, eller en tilskyndelsesvirkning formodes at bestå, for følgende kategorier af støtte:
a)
regional driftsstøtte, hvis betingelserne i artikel 15 er opfyldt
b)
støtte til SMV'ers adgang til finansiering, hvis de relevante betingelser i artikel 21 og 22 er opfyldt
c)
støtte til ansættelse af dårligt stillede arbejdstagere i form af løntilskud og støtte til beskæftigelse af handicappede arbejdstagere i form af løntilskud, hvis de relevante betingelser i henholdsvis artikel 32 og 33 er opfyldt
d)
støtte til kompensation for yderligere omkostninger ved beskæftigelse af handicappede arbejdstagere, hvis betingelserne i artikel 34 er opfyldt
e)
støtte i form af nedsættelse af miljøskatter og -afgifter efter direktiv 2003/96/EF, hvis betingelserne i artikel 44 er opfyldt
f)
støtte til kompensation for skader forårsaget af visse naturkatastrofer, hvis betingelserne i artikel 50 er opfyldt
g)
social støtte til beboere i afsidesliggende områder til transportformål, hvis betingelserne i artikel 51 er opfyldt
h)
støtte til kultur og bevarelse af kulturarven, hvis betingelserne i artikel 53 er opfyldt.
Artikel 7
Støtteintensitet og støtteberettigede omkostninger
1. Ved beregning af støtteintensitet og støtteberettigede omkostninger skal alle anvendte tal opgøres inden eventuelt fradrag af skat og andre afgifter. Der skal foreligge klar, specificeret og aktuel dokumentation for de støtteberettigede omkostninger.
2. Hvis støtten ydes som andet end tilskud, er støttebeløbet støttens bruttosubventionsækvivalent.
3. Støtte, der udbetales i flere rater, tilbagediskonteres til sin værdi på det tidspunkt, hvor den blev ydet. De støtteberettigede omkostninger tilbagediskonteres til deres værdi på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet. Den rentesats, der anvendes til tilbagediskonteringen, er den gældende kalkulationsrentesats på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet.
4. Hvis støtten ydes i form af skattefordele, tilbagediskonteres støttetrancherne på grundlag af de gældende kalkulationsrentesatser på det tidspunkt, hvor skattefordelen får virkning.
5. Når støtten ydes i form af tilbagebetalingspligtige forskud, som i mangel af en godkendt metode til beregning af deres bruttosubventionsækvivalent er udtrykt som en procentdel af de støtteberettigede omkostninger, og det indgår i foranstaltningen, at forskuddene, såfremt projektet på basis af en rimelig og forsigtig hypotese kan betegnes som vellykket, skal tilbagebetales med en forrentning svarende mindst til kalkulationsrenten, da tilskuddet blev ydet, kan de maksimale støtteintensiteter, der er fastsat i kapitel III, forhøjes med 10 procentpoint.
6. Når der tildeles regionalstøtte i form af tilbagebetalingspligtige forskud, kan de på regionalstøttekortene fastsatte maksimale støtteintensiteter, der gælder på støttetidspunktet, ikke forhøjes.
Artikel 8
Kumulering
1. Ved vurderingen af, om tærsklerne for anmeldelse i artikel 4 og de maksimale støtteintensiteter i kapitel III er overholdt, skal der tages hensyn til den samlede statsstøtte til den aktivitet eller det projekt, hvortil der ydes støtte.
2. Når EU-finansiering, der forvaltes centralt af institutionerne, agenturerne, fællesforetagender eller andre Unionsorganer, som ikke kontrolleres direkte eller indirekte af medlemsstaten, kombineres med statsstøtte, vil alene sidstnævnte blive taget i betragtning ved vurderingen af, hvorvidt anmeldelsestærskler og maksimale støtteintensiteter eller -beløb er overholdt, forudsat at den samlede offentlige finansiering af de samme støtteberettigede omkostninger ikke overstiger den højeste støttesats, der er fastsat i de relevante bestemmelser i EU-retten.
3. Støtte med identificerbare støtteberettigede omkostninger, der er fritaget ved denne forordning, kan kumuleres med:
a)
enhver anden statsstøtte, når de pågældende foranstaltninger vedrører forskellige, identificerbare støtteberettigede omkostninger
b)
anden statsstøtte til de samme støtteberettigede omkostninger, hvad enten de overlapper delvist eller helt, på betingelse af, at en sådan kumulering ikke medfører en overskridelse af den maksimale støtteintensitet eller det maksimale støttebeløb, der finder anvendelse på denne støtte efter denne forordning.
4. Støtte uden identificerbare støtteberettigede omkostninger, som er fritaget efter denne forordnings artikel 21, 22 og 23, kan kumuleres med enhver anden statsstøtte med identificerbare støtteberettigede omkostninger. Støtte uden identificerbare støtteberettigede omkostninger kan kumuleres med enhver anden statsstøtte uden identificerbare støtteberettigede omkostninger op til den højeste relevante finansieringstærskel, som under de særlige omstændigheder i hvert enkelt tilfælde gælder i henhold til denne eller en anden gruppefritagelsesforordning eller afgørelse, der er vedtaget af Kommissionen.
5. Statsstøtte, der er fritaget efter denne forordning, kan ikke kumuleres med nogen form for de minimis-støtte til de samme støtteberettigede omkostninger, hvis en sådan kumulering ville medføre en overskridelse af den højeste støtteintensitet som fastsat i kapitel III i denne forordning.
6. Uanset stk. 3, litra b), kan støtte til handicappede arbejdstagere, som fastsat i artikel 33 og 34, kumuleres med støtte, der er fritaget efter denne forordning, og som vedrører de samme støtteberettigede omkostninger, ud over den højeste tærskel, der finder anvendelser efter denne forordning, forudsat at kumuleringen ikke medfører en støtteintensitet, der overstiger 100 % af de relevante omkostninger i en af de perioder, hvor de pågældende arbejdstagere er beskæftigede.
Artikel 9
Offentliggørelse og oplysninger
1. Den berørte medlemsstat offentliggør på et centralt statsstøttewebsted, på nationalt eller regionalt niveau:
a)
et resumé, som omhandlet i artikel 11, i det standardiserede format, der er fastsat i bilag II, eller et link hertil
b)
den fulde ordlyd af hver enkelt støtteforanstaltning, som omhandlet i artikel 11, eller et link, der giver adgang hertil
c)
de i bilag III anførte oplysninger om hver enkelt individuel støttetildeling på over 500 000 EUR.
For så vidt angår støtte til projekter vedrørende europæisk territorialt samarbejde, indlæses oplysningerne, der er omhandlet i dette stykke, på webstedet for den medlemsstat, hvor den berørte forvaltningsmyndighed, som defineret i forordning (EU) nr. 1299/2013, artikel 21, er beliggende. Alternativt kan de deltagende medlemsstater også beslutte, at hver af dem skal indlæse oplysningerne om støtteforanstaltningerne på deres territorium på deres respektive websteder.
2. For så vidt angår ordninger i form af skattefordele og ordninger efter artikel 16 og 21 (51), anses betingelserne i stk. 1, litra c), for at være opfyldt, når medlemsstaterne offentliggør de krævede oplysninger om individuelle støttebeløb inden for følgende intervaller (mio. EUR):
0,5-1
1-2
2-5
5-10
10-30 og
30 og derover.
3. For ordninger efter artikel 51 finder forpligtelsen til at offentliggøre i denne artikel ikke anvendelse på slutforbrugere.
4. De i stk. 1, litra c), omhandlede oplysninger struktureres og gøres tilgængelige på den standardiserede måde, der er fastlagt i bilag III, med effektive søge- og downloadfunktioner. De i stk. 1 nævnte oplysninger offentliggøres senest 6 måneder efter, at støtten blev tildelt, eller, hvis det drejer sig om støtte i form af skattefordele, senest et år efter udløbet af fristen for indgivelse af skatteangivelsen, og skal være tilgængelig i mindst 10 år fra det tidspunkt, hvor støtten blev tildelt.
5. Kommissionen offentliggør på sit websted:
a)
links til statsstøttewebstederne som omhandlet i stk. 1
b)
det resumé, der er omhandlet i artikel 11.
6. Medlemsstaterne skal overholde bestemmelserne i denne artikel senest to år efter denne forordnings ikrafttræden.
KAPITEL II
KONTROL
Artikel 10
Inddragelse af gruppefritagelsen
Hvis en medlemsstat yder støtte, der hævdes at være fritaget for anmeldelsespligten i denne forordning, uden at leve op til betingelserne i kapitel I-III, kan Kommissionen, efter at have givet den pågældende medlemsstat lejlighed til at fremsætte sine bemærkninger, vedtage en afgørelse om, at alle eller nogle af de fremtidige støtteforanstaltninger, som den pågældende medlemsstat vedtager, og som i øvrigt lever op til betingelserne i denne forordning, skal anmeldes til Kommissionen i overensstemmelse med traktatens artikel 108, stk. 3. De foranstaltninger, der skal anmeldes, kan begrænses til de foranstaltninger, hvorved visse typer støtte ydes, eller visse støttemodtagere tilgodeses, eller til statsstøtteforanstaltninger, som vedtages af visse af den pågældende medlemsstats myndigheder.
Artikel 11
Indberetning
Medlemsstaterne eller, såfremt der er tale om støtte til ETC-projekter, medlemsstaten, hvori den forvaltende myndighed, jf. artikel 21 i forordning (EU) nr. 1299/2013, er etableret, tilsender Kommissionen følgende:
a)
via Kommissionens elektroniske notifikationssystem, et resumé af hver enkelt støtteforanstaltning, der er fritaget efter denne forordning, i det standardiserede format, som er fastsat i bilag II, sammen med et link med adgang til støtteforanstaltningens fulde ordlyd, herunder ændringer af den, senest 20 arbejdsdage efter foranstaltningens ikrafttræden
b)
i elektronisk form en årlig rapport, som omhandlet i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (52), som senere ændret, vedrørende anvendelsen af denne forordning med de oplysninger, der er angivet i gennemførelsesforordningen, og for hvert hele kalenderår eller for den del af et kalenderår, hvor nærværende forordning finder anvendelse.
Artikel 12
Kontrol
For at give Kommissionen mulighed for at føre kontrol med den støtte, der ved denne forordning er fritaget for anmeldelsespligt, fører medlemsstaterne eller, såfremt der er tale om støtte, der ydes til projekter vedrørende europæisk territorialt samarbejde, den medlemsstat, hvori forvaltningsmyndigheden er beliggende, detaljerede registre med de oplysninger og den støttedokumentation, der er nødvendig for at godtgøre, at alle de i denne forordning fastsatte betingelser er opfyldt. De registrerede oplysninger opbevares i ti år fra det tidspunkt, hvor ad hoc-støtten blev tildelt, eller hvor den seneste støtte blev tildelt i henhold til ordningen. På Kommissionens anmodning indsender medlemsstaten inden for en frist på 20 arbejdsdage eller en i anmodningen eventuelt fastsat længere frist alle de oplysninger og al den dokumentation, som Kommissionen finder nødvendige for at kunne føre kontrol med anvendelsen af denne forordning.
KAPITEL III
SÆRLIGE BESTEMMELSER OM FORSKELLIGE KATEGORIER AF STØTTE
AFDELING 1
Regionalstøtte
Underafdeling A
Regional investerings- og driftsstøtte
Artikel 13
Anvendelsesområde for regionalstøtte
Denne forordning finder ikke anvendelse på:
a)
støtte til aktiviteter i stål-, kul-, skibsbygnings-, kunstfiber- og transportsektoren samt tilknyttet infrastruktur, energiproduktion, -distribution og infrastruktur
b)
regionalstøtte i form af ordninger, som er rettet mod et begrænset antal specifikke erhvervssektorer; ordninger, som er rettet mod turisterhverv, bredbåndsinfrastruktur eller forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter, betragtes ikke som værende rettet mod bestemte erhvervssektorer
c)
regionalstøtte i form af ordninger, hvorved der ydes kompensation for transportomkostninger ved varer, der produceres i regioner i den yderste periferi eller i tyndt befolkede områder, og som tilgodeser:
i)
aktiviteter vedrørende produktion, forarbejdning og afsætning af de produkter, der er opført i bilag I til traktaten, eller
ii)
aktiviteter, der i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1893/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter NACE rev. 2 og om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 3037/90 og visse EF-forordninger om bestemte statistiske områder (53) er klassificeret som landbrug, skovbrug og fiskeri i hovedafdeling A i statistisk nomenklatur for økonomiske aktiviteter i Den Europæiske Union NACE rev. 2, råstofindvinding i hovedafdeling B i NACE rev. 2 og el-, gas- og fjernvarmeforsyning i hovedafdeling D i NACE rev. 2 eller
iii)
transport af varer gennem rørledninger
d)
individuel regional investeringsstøtte til en støttemodtager, der inden for en toårig periode forud for sin ansøgning om regional investeringsstøtte har nedlagt den samme eller en tilsvarende aktivitet i EØS, eller som på ansøgningstidspunktet har konkrete planer om at nedlægge en sådan aktivitet inden for to år, efter at den oprindelige investering, som der anmodes om støtte til, er afsluttet i det berørte område
e)
regional driftsstøtte, der ydes til virksomheder, hvis hovedaktiviteter falder ind under Hovedafdeling K, »Pengeinstitut- og finansvirksomhed, forsikring« i NACE rev. 2, eller til virksomheder, der udøver koncerninterne aktiviteter, hvis hovedaktivitet falder ind under gruppe 70.10, »Hovedsæders virksomhed«, eller gruppe 70.22, »Virksomhedsrådgivning og anden rådgivning om driftsledelse«, i NACE rev. 2.
Artikel 14
Regional investeringsstøtte
1. Regionale investeringsstøtteforanstaltninger er forenelige med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. Støtten ydes i støtteberettigede områder.
3. I støtteberettigede områder, som opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra a), kan støtten ydes til en initialinvestering, uanset støttemodtagerens størrelse. I støtteberettigede områder, som opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), kan støtten ydes til SMV'er til enhver form for initialinvestering. Støtte til store virksomheder ydes alene til en initialinvestering i nye økonomiske aktiviteter i det berørte område.
4. Følgende omkostninger er støtteberettigede:
a)
investeringer i materielle og immaterielle aktiver
b)
de anslåede lønomkostninger i forbindelse med jobskabelse, der skyldes en initialinvestering, beregnet over en periode på to år, eller
c)
en kombination af litra a) og b), der ikke overstiger omkostningerne ved enten litra a) eller b), afhængigt af hvilke der er højest.
5. Investeringen skal fastholdes i den støttemodtagende region i mindst fem år eller for SMV'ers vedkommende i mindst tre år, efter at investeringen er afsluttet. Dette er ikke til hinder for udskiftning af anlæg eller udstyr, som er blevet utidssvarende, eller som er brudt sammen i denne periode, forudsat at den økonomiske aktivitet forbliver i den pågældende region i den relevante minimumsperiode.
6. De erhvervede aktiver skal være nye, medmindre der er tale om SMV'er eller erhvervelse af virksomhedsenheder. Udgifter til leje af materielle aktiver må medregnes, når følgende betingelser er opfyldt:
a)
ved leje af jord og bygninger skal lejeaftalen have en løbetid på mindst fem år efter det tidspunkt, hvor investeringsprojektet forventes afsluttet, hvad angår store virksomheder, og tre år, hvad angår SMV'er
b)
ved leje af udstyr og maskiner skal der være tale om finansiel leasing, hvor støttemodtageren er forpligtet til at købe det pågældende aktiv, når leasingperioden udløber.
Ved overtagelse af en virksomhedsenheds aktiver, jf. artikel 2, nr. 49), medregnes alene udgifterne til køb af aktiverne fra en tredjepart uden tilknytning til køberen. Transaktionen skal gennemføres på markedsvilkår. Hvis der allerede er ydet støtte til erhvervelse af aktiver forud for erhvervelsen heraf, fratrækkes omkostningerne til disse aktiver de støtteberettigede omkostninger, der er knyttet til købet af en virksomhedsenhed. Når en lille virksomhed overdrages til den oprindelige ejers familie eller til en medarbejder, gælder betingelsen om, at aktiverne skal købes af en tredjepart uden tilknytning til køberen, ikke. Erhvervelse af aktier udgør ikke en initialinvestering.
7. For støtte ydet til en gennemgribende ændring i produktionsprocessen gælder, at de støtteberettigede omkostninger skal overstige afskrivningen på de aktiver, som er knyttet til den aktivitet, der skal moderniseres, i de tre forudgående regnskabsår. For støtte ydet til diversificering af en eksisterende virksomhedsenheds aktiviteter gælder, at de støtteberettigede omkostninger skal overstige den bogførte værdi af de aktiver, der genbruges, med mindst 200 % i det regnskabsår, der gik forud for arbejdets påbegyndelse.
8. Immaterielle aktiver kan indgå i beregningen af investeringsomkostninger, hvis de opfylder følgende betingelser:
a)
de anvendes udelukkende i den virksomhed, der modtager støtten
b)
de kan afskrives
c)
de erhverves fra tredjeparter uden tilknytning til køberen og på markedsvilkår, og
d)
de indgår i den støttemodtagende virksomheds aktiver og forbliver tilknyttet det projekt, hvortil støtten ydes, i mindst fem år, eller tre år for SMV'er.
For store virksomheders vedkommende er omkostninger til immaterielle aktiver kun støtteberettigede op til 50 % af initialinvesteringens samlede støtteberettigede investeringsomkostninger.
9. Når de støtteberettigede omkostninger beregnes på grundlag af de anslåede lønomkostninger, som fastsat i stk. 4, litra b), skal følgende betingelser være opfyldt:
a)
investeringsprojektet medfører en nettoforøgelse af antallet af beskæftigede i den pågældende virksomhedsenhed sammenlignet med gennemsnittet i de forudgående 12 måneder forstået således, at en tabt arbejdsplads i den pågældende periode skal trækkes fra antallet af synlige arbejdspladser, der skabes i samme periode
b)
alle stillinger besættes senest tre år efter projektets gennemførelse og
c)
alle arbejdspladser, der skabes via investeringen, fastholdes i den relevante region i mindst fem år fra den dato, stillingen første gang blev besat, eller tre år for SMV'ers vedkommende.
10. Regionalstøtte til udvikling af bredbåndsnet skal opfylde følgende betingelser:
a)
støtte ydes kun i områder, hvor der ikke findes net af samme type (enten basale bredbåndsnet eller NGA-net), og hvor der ikke er sandsynlighed for, at et sådant net vil blive udviklet på kommercielle vilkår inden for tre år, fra der træffes beslutning om at yde støtten, og
b)
den netværksoperatør, som modtager støtte, udbyder aktiv og passiv adgang på engros-vilkår og på rimelige og ikkediskriminerede betingelser, herunder fysisk unbundling, hvis det drejer sig om NGA-net, og
c)
støtten ydes på grundlag af en konkurrencepræget udvælgelsesprocedure.
11. Regionalstøtte til forskningsinfrastruktur må alene ydes, hvis støtten er betinget af, at der gives gennemsigtig og ikkediskriminerende adgang til den støttede infrastruktur.
12. Støtteintensiteten målt i bruttosubventionsækvivalent må ikke overstige den maksimale støtteintensitet, der er fastsat i det regionalstøttekort, der gælder for det pågældende støtteberettigede område på det tidspunkt, hvor støtten tildeles. Hvis støtteintensiteten beregnes efter stk. 4, litra c), må den maksimale støtteintensitet ikke være højere end det mest gunstige beløb, der fremkommer ved at anvende støtteintensiteten på enten investeringsomkostningerne eller lønomkostningerne. Ved store investeringsprojekter må støttebeløbet ikke overstige det justerede støttebeløb beregnet efter formlen i artikel 2, nr. 20).
13. Initialinvesteringer, der foretages af den samme støttemodtager (på koncernniveau) inden for en periode på tre år, fra arbejdet påbegyndes på et andet projekt, hvortil der ydes støtte, i samme NUTS-3-region, opfattes som et enkelt investeringsprojekt. Hvis en sådant investeringsprojekt er et stort investeringsprojekt, må det samlede støttebeløb til investeringsprojektet ikke overstige det justerede støttebeløb til store investeringsprojekter.
14. Støttemodtageren skal yde et finansielt bidrag på mindst 25 % af de støtteberettigede omkostninger, enten med sine egne midler eller ved fremmedfinansiering, i en form, der ikke indebærer offentlig støtte. I regionerne i den yderste periferi kan en SMV's investering modtage støtte med en maksimal støtteintensitet på over 75 %, når den resterende del tilvejebringes som et finansielt bidrag fra støttemodtageren.
15. I forbindelse med initialinvesteringer med tilknytning til det europæiske territoriale samarbejde, der er omfattet af forordning (EU) nr. 1299/2013, finder støtteintensiteten i det område, hvor initialinvesteringen foretages, anvendelse på alle støttemodtagere, der deltager i projektet. Hvis initialinvesteringen foretages i to eller flere støtteberettigede områder, er den maksimale støtteintensitet den, der finder anvendelse i det støtteberettigede område, hvor den største andel af de støtteberettigede omkostninger afholdes. I områder, som er berettiget til støtte i medfør af traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), finder denne bestemmelse kun anvendelse på store virksomheder, hvis initialinvesteringen vedrører en ny økonomisk aktivitet.
Artikel 15
Regional driftsstøtte
1. Regionale driftsstøtteordninger i regioner i den yderste periferi og i tyndt befolkede områder, som fastlagt af medlemsstaterne i deres regionalstøttekort, der er godkendt af Kommissionen i overensstemmelse med stk. 161 i retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte for 2014-2020 (54), er forenelige med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og er fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. De regionale driftsstøtteordninger skal kompensere for:
a)
meromkostninger ved transport af varer, der er produceret i områder, som er berettiget til driftsstøtte, samt meromkostninger ved varer, der videreforarbejdes i disse områder, på følgende betingelser:
i)
støttemodtagernes produktionsaktivitet findes i disse områder
ii)
støtten kan på forhånd kvantificeres objektivt på grundlag af et fast beløb eller pr. ton/kilometer eller en anden relevant enhed
iii)
disse meromkostninger ved transport beregnes på grundlag af transportvejen for varerne inden for den pågældende medlemsstats nationale grænser ved brug af den transportmåde, som medfører de laveste omkostninger for modtageren. Det gælder alene for regionerne i den yderste periferi, at meromkostninger ved varer, der videreforarbejdes i disse områder, kan omfatte omkostningerne ved transport af varer fra et hvilket som helst produktionssted til disse områder
b)
andre meromkostninger ved drift end transportomkostninger, der opstår i regioner i den yderste periferi som en direkte følge af en eller flere af de vedvarende begrænsninger, der er omhandlet i traktatens artikel 349, forudsat at:
i)
støttemodtagerne driver deres økonomiske aktivitet i en region i den yderste periferi
ii)
det årlige støttebeløb pr. støttemodtager for alle driftsstøtteordninger ikke overstiger:
-
15 % af den årlige bruttoværditilvækst, som støttemodtageren årligt skaber i den pågældende region i den yderste periferi eller
-
25 % af støttemodtagerens årlige arbejdskraftomkostninger i den pågældende region i den yderste periferi eller
-
10 % af støttemodtagerens årlige omsætning i den pågældende region i den yderste periferi.
3. Støtteintensiteten må ikke overstige 100 % af de støtteberettigede meromkostninger, som fastsat i denne artikel.
Underafdeling B
Byudviklingsstøtte
Artikel 16
Regional byudviklingsstøtte
1. Regional byudviklingsstøtte er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. Byudviklingsprojekter skal opfylde følgende betingelser:
a)
de skal gennemføres via byudviklingsfonde i støtteberettigede områder
b)
de skal samfinansieres af EU's strukturfonde og investeringsfonde
c)
de skal fremme gennemførelsen af en »integreret tilgang til bæredygtig byudviklingsstrategi«.
3. Den samlede investering i et byudviklingsprojekt, der er omfattet af en byudviklingsstøtteforanstaltning, må ikke overstige 20 mio. EUR.
4. De støtteberettigede omkostninger er de samlede omkostninger ved byudviklingsprojektet i det omfang, de er i overensstemmelse med artikel 65 og 37 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 (55).
5. Støtte, der ydes af en byudviklingsfond til støtteberettigede byudviklingsprojekter, kan tage form af egenkapital, kvasiegenkapital, lån, garantier eller en blanding heraf.
6. Byudviklingsstøtten skal tiltrække yderligere investeringer fra private investorer i byudviklingsfondene eller i byudviklingsprojekterne, så disse yderligere investeringer udgør mindst 30 % af den samlede finansiering, der ydes til et byudviklingsprojekt.
7. Private og offentlige investorer kan yde kontant- eller naturaliebidrag eller en kombination heraf til gennemførelse af et byudviklingsprojekt. Bidrag i naturalier vurderes til markedsværdi, som attesteret af en uafhængig, kvalificeret ekspert eller et behørigt autoriseret officielt organ.
8. Byudviklingsforanstaltningerne skal opfylde følgende betingelser:
a)
forvalterne af byudviklingsfonde udvælges gennem en åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende procedure i overensstemmelse med gældende EU-ret og national lovgivning. Der må navnlig ikke diskrimineres mellem forvaltere af byudviklingsfonde på grundlag af deres etablering eller registrering i en bestemt medlemsstat. Der kan stilles krav om, at forvaltere af byudviklingsfonde opfylder foruddefinerede kriterier, der er objektivt begrundet af investeringernes art
b)
de uafhængige private investorer vælges gennem en åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende procedure i henhold til gældende EU-ret og national lovgivning, der har til formål at fastlægge passende overskuds-/tabsdelingsordninger, hvor - hvad angår andre investeringer end garantier - asymmetrisk profitdeling har forrang frem for foranstaltninger til beskyttelse mod tab (downside protection). Hvis der ikke udvælges private investorer ved en sådan procedure, fastlægger en uafhængig ekspert, der udvælges gennem en åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende procedure, den passende forrentning for private investorer
c)
ved asymmetrisk tabsdeling mellem offentlige og private investorer er loftet for den offentlige investors »first loss« 25 % af den samlede investering
d)
for garantier til private investorer i forbindelse med byudviklingsprojekter er garantisatsen begrænset til 80 %, og det samlede tab kan højst være på 25 % af den portefølje, for hvilken garantien er udstedt
e)
investorerne skal have mulighed for at være repræsenteret i byudviklingsfondens styrende organer som f.eks. bestyrelsen eller det rådgivende udvalg
f)
byudviklingsfonden skal etableres i henhold til relevant lovgivning. Medlemsstaten gennemfører en due diligence-undersøgelse for at sikre en kommercielt forsvarlig investeringsstrategi med henblik på gennemførelse af byudviklingsstøtteforanstaltningen.
9. Byudviklingsfonde skal forvaltes på et kommercielt grundlag, og der skal træffes profitdrevne investeringsbeslutninger. Dette anses for at være tilfældet, når forvalterne af en byudviklingsfond opfylder følgende betingelser:
a)
forvalterne af en byudviklingsfond er ved lov eller kontrakt forpligtet til at handle med den omhu, som kræves af en professionel fondsadministrator i god tro, og undgå interessekonflikter; de følger bedste praksis og er underlagt lovbestemt tilsyn
b)
forvalterne af en byudviklingsfond aflønnes i overensstemmelse med markedspraksis. Denne betingelse anses for at være opfyldt, når forvalterne udvælges gennem en åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende procedure, der bygger på objektive kriterier med udgangspunkt i erfaring og ekspertise samt driftskapacitet og finansiel kapacitet
c)
forvalterne af en byudviklingsfond modtager et resultatafhængigt vederlag og deler nogle investeringsrisici ved at medinvestere egne midler, så det sikres, at forvalternes interesser er varigt knyttet sammen med de offentlige investorers interesser
d)
forvalterne af en byudviklingsfond fastlægger en investeringsstrategi, tilhørende kriterier og et forslag til tidsplan for investeringerne i byudviklingsprojekter, hvilket omfatter en forhåndsundersøgelse af projekternes økonomiske levedygtighed og en vurdering af deres forventede virkning på byudviklingen
e)
der foreligger en klar og realistisk exit-strategi for hver investering i egenkapital og kvasiegenkapital.
10. Når en byudviklingsfond yder lån eller garantier til byudviklingsprojekter, skal følgende betingelser være opfyldt:
a)
for lån tages der hensyn til lånets pålydende værdi ved beregning af det investeringsloft, som er fastsat i stk. 3
b)
for garantier tages der hensyn til det garanterede låns pålydende værdi ved beregning af det investeringsloft, som er fastsat i stk. 3.
11. Medlemsstaten kan overdrage gennemførelsen af byudviklingsforanstaltningen til en bemyndiget enhed.
AFDELING 2
Støtte til SMV'er
Artikel 17
Investeringsstøtte til SMV'er
1. Investeringsstøtte til SMV'er, der er aktive inden for eller uden for EU's territorium, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. Følgende omkostninger er støtteberettigede:
a)
omkostningerne ved investering i materielle og immaterielle aktiver, og/eller
b)
de anslåede lønomkostninger ved beskæftigelse, der skabes direkte af investeringsprojektet, beregnet over en toårig periode.
3. For at kunne betragtes som støtteberettigede omkostninger ved anvendelse af denne artikel skal en investering bestå af følgende:
a)
en investering i materielle og/eller immaterielle aktiver til etablering af en ny virksomhedsenhed, udvidelse af en eksisterende virksomhedsenhed, diversificering af en virksomhedsenheds produktion til flere nye produkter eller en grundlæggende ændring af en eksisterende virksomhedsenheds overordnede produktionsproces eller
b)
køb af aktiver, der tilhører en virksomhedsenhed, når følgende betingelser er opfyldt:
-
virksomhedsenheden er blevet lukket eller ville være blevet lukket, hvis den ikke var blevet købt
-
aktiverne erhverves fra tredjeparter uden tilknytning til køberen
-
transaktionen gennemføres på markedsvilkår.
Når en lille virksomhed overdrages til den oprindelige ejers familie eller til en medarbejder, gælder betingelsen, om at aktiverne skal købes af en tredjepart uden tilknytning til køberen, ikke. Køb af en virksomheds aktier betragtes ikke i sig selv som en investering.
4. Der gælder følgende betingelser for immaterielle aktiver:
a)
de må udelukkende anvendes i den virksomhed, der modtager støtten
b)
de skal være afskrivningsberettigede
c)
de skal erhverves fra tredjeparter uden tilknytning til køberen og på markedsvilkår
d)
de skal være opført blandt virksomhedens aktiver i mindst tre år.
5. Beskæftigelse opfattes som værende direkte skabt af et investeringsprojekt på følgende betingelser:
a)
den har fundet sted inden tre år efter investeringens afslutning
b)
der er sket en nettoforøgelse af antallet af beskæftigede i den pågældende virksomhedsenhed i forhold til gennemsnittet for de foregående 12 måneder
c)
de nyoprettede job opretholdes i mindst tre år fra den dato, hvor stillingen første gang blev besat.
6. Støtteintensiteten må ikke overstige:
a)
20 % af de støtteberettigede omkostninger for små virksomheder
b)
10 % af de støtteberettigede omkostninger for mellemstore virksomheder.
Artikel 18
Støtte til konsulentbistand til SMV'er
1. Støtte til konsulentbistand til SMV'er er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. Støtteintensiteten må ikke overstige 50 % af de støtteberettigede omkostninger.
3. De støtteberettigede omkostninger er omkostningerne ved konsulenttjenester, der leveres af eksterne konsulenter.
4. De pågældende tjenester må hverken være varige eller regelmæssige og må ikke indgå i virksomhedens almindelige driftsudgifter, såsom løbende skatterådgivning, regelmæssig juridisk rådgivning eller reklamevirksomhed.
Artikel 19
Støtte til SMV'ers deltagelse i messer
1. Støtte til SMV'ers deltagelse i messer er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. De støtteberettigede omkostninger er omkostningerne ved leje, indretning og drift af standen, når en virksomhed deltager i en bestemt messe eller udstilling.
3. Støtteintensiteten må ikke overstige 50 % af de støtteberettigede omkostninger.
Artikel 20
Støtte til SMV'ers omkostninger ved samarbejde om projekter inden for det europæiske territoriale samarbejde
1. Støtte til SMV'ers omkostninger ved samarbejde om projekter inden for rammerne af det europæiske territoriale samarbejde, der er omfattet af forordning (EU) nr. 1299/2013, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. Følgende omkostninger er støtteberettigede:
a)
omkostninger ved organisatorisk samarbejde, herunder udgifter til personale og kontorer i det omfang, omkostningerne er knyttet til samarbejdsprojektet
b)
omkostninger ved rådgivnings- og supportydelser i forbindelse med samarbejdet, som leveres af eksterne konsulenter og tjenesteudbydere
c)
rejseudgifter, omkostninger ved udstyr og investeringer, der er direkte knyttet til projektet, afskrivning på værktøj og udstyr, der direkte anvendes til projektet.
3. De i stk. 2, litra b), omhandlede tjenester må hverken være varige eller regelmæssige og må ikke indgå i virksomhedens almindelige driftsudgifter, såsom løbende skatterådgivning, regelmæssig juridisk rådgivning og regelmæssig reklamevirksomhed.
4. Støtteintensiteten må ikke overstige 50 % af de støtteberettigede omkostninger.
AFDELING 3
Støtte til SMV'ers adgang til finansiering
Artikel 21
Risikofinansieringsstøtte
1. Risikofinansieringsstøtte til SMV'er er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. På de finansielle formidleres niveau kan der ydes risikofinansieringsstøtte til uafhængige private investorer i form af:
a)
indskud af egenkapital eller kvasiegenkapital eller indskud af offentlig kapital til direkte eller indirekte risikofinansieringsinvesteringer i støtteberettigede virksomheder
b)
lån til direkte eller indirekte risikofinansieringsinvesteringer i støtteberettigede virksomheder
c)
garantier til dækning af tab ved direkte eller indirekte risikofinansieringsinvesteringer i støtteberettigede virksomheder.
3. På de uafhængige private investorers niveau kan risikofinansieringsstøtte antage de former, der er nævnt i stk. 2, eller bestå i skattefordele til de private investorer, der er fysiske personer, som yder direkte eller indirekte risikofinansiering til støtteberettigede virksomheder.
4. På de støtteberettigede virksomheders niveau kan risikofinansieringsstøtte bestå i egenkapital- og kvasiegenkapitalinvesteringer, lån, garantier eller en blanding heraf.
5. Støtteberettigede virksomheder er virksomheder, som på tidspunktet for den oprindelige risikofinansieringsinvestering er unoterede SMV'er og opfylder mindst en af følgende betingelser:
a)
de har ikke været aktive på noget marked
b)
de har været aktive på et marked i mindre end 7 år efter deres første kommercielle salg
c)
de har brug for en første risikofinansieringsinvestering, som er større end 50 % af deres gennemsnitlige årsomsætning i de foregående 5 år, beregnet på grundlag af en forretningsplan, der er udarbejdet med henblik på at trænge ind på et nyt produktmarked eller geografisk marked.
6. Risikofinansieringsstøtten kan også omfatte opfølgende investeringer i støtteberettigede virksomheder, også efter den 7-årige periode, der er nævnt i stk. 5, litra b), såfremt følgende kumulative betingelser er opfyldt:
a)
loftet over den samlede risikofinansiering i stk. 9 er ikke overskredet
b)
muligheden for at foretage opfølgende investeringer indgik i den oprindelige forretningsplan
c)
den virksomhed, der er genstand for opfølgende investeringer, er ikke blevet knyttet til en anden virksomhed, som omhandlet i bilag I, artikel 3, stk. 3, ud over den finansielle formidler eller uafhængige private investor, der stiller risikofinansiering til rådighed inden for rammerne af foranstaltningen, medmindre den nye enhed opfylder betingelserne i definitionen af SMV'er.
7. Ved egenkapital- og kvasiegenkapitalinvesteringer i støtteberettigede virksomheder kan der alene ydes risikofinansieringsstøtte til erstatningskapital, hvis denne kombineres med ny kapital, der udgør mindst 50 % af investeringen i den støtteberettigede virksomhed i hver investeringsrunde.
8. Ved egenkapital- og kvasiegenkapitalinvesteringer, som omhandler i stk. 2, litra a), må højst 30 % af den finansielle formidlers samlede indskud og uudnyttede kapitaltilsagn anvendes til likviditetsforvaltning.
9. Den samlede risikofinansiering, der er omhandlet i stk. 4, må højst beløbe sig til 15 mio. EUR pr. støtteberettiget virksomhed pr. risikofinansieringsforanstaltning.
10. Risikofinansieringsforanstaltninger i form af egenkapital- eller kvasiegenkapitalinvestering i eller lån til støtteberettigede virksomheder skal tiltrække yderligere finansiering fra uafhængige private investorer, enten fra de finansielle formidlere eller fra de støtteberettigede virksomheder, så den samlede private deltagelse når følgende minimumstærskler:
a)
10 % af risikofinansieringen til støtteberettigede virksomheder, der ikke på noget marked har foretaget deres første kommercielle salg
b)
40 % af risikofinansieringen til de i stk. 5, litra b), omhandlede støtteberettigede virksomheder
c)
60 % af risikofinansieringen til investeringer i de i stk. 5, litra c), nævnte støtteberettigede virksomheder og til opfølgende investeringer i støtteberettigede virksomheder efter den 7-årige periode, der er nævnt i stk. 5, litra b).
11. Hvis en risikofinansieringsforanstaltning, som gennemføres via en finansiel formidler og er rettet mod støtteberettigede virksomheder på forskellige udviklingsstadier, jf. stk. 10, ikke åbner mulighed for private kapitalindskud på de støtteberettigede virksomheders niveau, skal den finansielle formidler sikre en samlet privat deltagelse, som mindst svarer til et vægtet gennemsnit baseret på de individuelle investeringers volumen i den underliggende portefølje og anvendelsen af de i stk. 10 fastsatte minimumsdeltagelsesprocenter for sådanne investeringer.
12. Der må med en risikofinansieringsforanstaltning ikke diskrimineres mellem finansielle formidlere på grundlag af deres etablering eller registrering i en bestemt medlemsstat. Der kan stilles krav om, at finansielle formidlere opfylder foruddefinerede kriterier, der er objektivt begrundet af investeringernes art.
13. En risikofinansieringsforanstaltning skal opfylde følgende betingelser:
a)
den skal gennemføres via en eller flere finansielle formidlere, undtaget herfra er dog skatte- og afgiftsmæssige incitamenter til private investorer i tilknytning til deres direkte investeringer i støtteberettigede virksomheder
b)
finansielle formidlere, investorer og fondsforvaltere skal udvælges gennem en åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende procedure, der gennemføres i overensstemmelse med gældende EU-ret og national lovgivning og har til formål at fastlægge passende overskuds-/tabsdelingsordninger, hvor asymmetrisk profitdeling har forrang frem for foranstaltninger til beskyttelse mod tab (downside protection), ved andre investeringer end garantier
c)
ved asymmetrisk tabsdeling mellem offentlige og private investorer er loftet for den offentlige investors »first loss« 25 % af den samlede investering
d)
når det drejer sig om garantier som omhandlet i stk. 2, litra c), er garantisatsen begrænset til 80 %, og de samlede tab kan højst være på 25 % af den portefølje, for hvilken garantien er udstedt. Kun garantier til dækning af forventede tab ved den underliggende garanterede portefølje må ydes vederlagsfrit. Hvis en garanti også omfatter dækning af uventede tab, skal den finansielle formidler betale en markedskonform garantipræmie for den del af garantien, der dækker uventede tab.
14. Risikofinansieringsforanstaltningerne skal sikre, at der foretages profitdrevne investeringsbeslutninger. Det er tilfældet, når følgende betingelser er opfyldt:
a)
de finansielle formidlere er etableret henhold til relevant lovgivning
b)
den medlemsstat eller den enhed, der har ansvar for foranstaltningens gennemførelse, gennemfører en due diligence-undersøgelse for at sikre en kommercielt forsvarlig investeringsstrategi med henblik på at gennemføre risikofinansieringsforanstaltningen, herunder en passende risikospredning, hvorved der opnås økonomisk levedygtighed og en effektiv skalering, hvad angår størrelse og territorialt omfang af den relevante investeringsportefølje
c)
risikofinansieringen til de støtteberettigede virksomheder baseres på en levedygtig forretningsplan, som indeholder udførlige oplysninger om produkt-, salgs- og rentabilitetsudviklingen, og som på forhånd godtgør, at projektet er økonomisk levedygtigt
d)
der foreligger en klar og realistisk exit-strategi for hver investering i egenkapital og kvasiegenkapital.
15. Finansielle formidlere skal forvaltes på markedsvilkår. Denne betingelse anses for at være opfyldt, når den finansielle formidler og, afhængigt af risikofinansieringsforanstaltningens art, fondsforvalteren, opfylder følgende betingelser:
a)
de er ved lov eller kontrakt forpligtet til at handle med den omhu, som kræves af en professionel administrator i god tro, og undgå interessekonflikter; de følger bedste praksis og er underlagt lovbestemt tilsyn
b)
de aflønnes i overensstemmelse med den etablerede markedspraksis. Denne betingelse anses for at være opfyldt, når forvalteren eller den finansielle formidler udvælges gennem en åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende procedure, der bygger på objektive kriterier med udgangspunkt i erfaring og ekspertise samt driftskapacitet og finansiel kapacitet
c)
de modtager et resultatafhængigt vederlag eller deler nogle investeringsrisici ved at medinvestere egne midler, så det sikres, at forvalternes interesser er varigt knyttet sammen med den offentlige investors interesser
d)
de fastlægger en investeringsstrategi samt kriterierne og den foreslåede tidsplan for investeringerne
e)
investorerne har mulighed for at være repræsenteret i investeringsfondens styrende organer som f.eks. bestyrelsen eller det rådgivende udvalg.
16. En risikofinansieringsforanstaltning med garantier eller lån til støtteberettigede virksomheder skal opfylde følgende betingelser:
a)
den finansielle formidler foretager som følge af foranstaltningen investeringer, der ikke ville være blevet gennemført eller ville være blevet gennemført i et begrænset omfang eller på anden måde uden støtten. Den finansielle formidler skal kunne dokumentere, at der følges en ordning, som sikrer, at alle fordelene i størst muligt omfang videregives til de endelige støttemodtagere i form af større finansieringsvolumener, mere risikofyldte porteføljer, lavere krav til sikkerhedsstillelse, lavere garantipræmier eller lavere rentesatser
b)
for låns vedkommende tages der hensyn til lånets pålydende værdi ved beregning investeringsloftet i stk. 9
c)
for garantiers vedkommende tages der hensyn til det garanterede låns pålydende værdi ved beregning af investeringsloft i stk. 9. Garantien må ikke overstige 80 % af det garanterede lån.
17. En medlemsstat kan overdrage gennemførelsen af risikofinansieringsforanstaltningen til en bemyndiget enhed.
18. Risikofinansieringsstøtte til SMV'er, der ikke opfylder betingelserne i stk. 5, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og er fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat
a)
at støtten på SMV'ernes niveau opfylder betingelserne i forordning (EU) nr. 1407/2013, og
b)
at alle betingelserne i denne artikel, med undtagelse af de i stk. 5, 6, 9, 10 og 11 anførte, er opfyldt, og
c)
hvor der er tale om risikofinansieringsforanstaltninger i form af egenkapital- eller kvasiegenkapitalinvesteringer eller lån til støtteberettigede virksomheder, at foranstaltningen tiltrækker yderligere finansiering fra uafhængige private investorer til finansielle formidlere eller SMV'erne, så den samlede private deltagelse når op på mindst 60 % af den risikofinansiering, der ydes til SMV'erne.
Artikel 22
Etableringsstøtte
1. Etableringsstøtteordninger er forenelige med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. De støtteberettigede virksomheder er unoterede små virksomheder i de første fem år efter deres registrering, som endnu ikke har udloddet overskud og ikke er dannet ved fusion For støtteberettigede virksomheder, som ikke skal registreres, kan den femårige støtteberettigelsesperiode anses for at begynde fra det tidspunkt, hvor virksomheden enten indleder sin økonomiske aktivitet eller skal afregne skat for sin økonomiske aktivitet.
3. Etableringsstøtte kan ydes i form af:
a)
lån med rentesatser, der ikke følger markedsvilkårene, med en løbetid på 10 år og med et pålydende på højst 1 mio. EUR, eller 1,5 mio. EUR for virksomheder, der er etableret i støtteberettigede områder, og som opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), eller 2 mio. EUR for virksomheder, der er etableret i støtteberettigede områder, og som opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra a). Det maksimale pålydende for lån med en løbetid på mellem 5 og 10 år kan justeres ved at gange ovennævnte beløb med forholdet mellem 10 år og lånets faktiske løbetid. Det maksimale pålydende for lån med en løbetid under 5 år er det samme som for lån med en løbetid på 5 år
b)
garantier med præmier, der ikke følger markedsvilkårene, med en løbetid på 10 år og et garanteret pålydende på højst 1,5 mio. EUR, eller 2,25 mio. EUR for virksomheder, der er etableret i støtteberettigede områder, som opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), eller 3 mio. EUR for virksomheder, der er etableret i støtteberettigede områder, som opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra a). Det maksimale pålydende for garantier med en løbetid på mellem 5 og 10 år kan justeres ved at gange ovennævnte beløb med forholdet mellem 10 år og garantiens faktiske løbetid. Det maksimale pålydende for garantier med en løbetid under 5 år er det samme som for garantier med en løbetid på 5 år. Garantien må ikke overstige 80 % af det garanterede lån
c)
tilskud, herunder egenkapital- eller kvasiegenkapitalinvesteringer, reducerede rentesatser og garantipræmier med en bruttosubventionsækvivalent på højst 0,4 mio. EUR, eller 0,6 mio. EUR for virksomheder, der er etableret i støtteberettigede områder, som opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), eller 0,8 mio. EUR for virksomheder, der er etableret i støtteberettigede områder, som opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra a).
4. En støttemodtager kan modtage støtte via en blanding af de støtteinstrumenter, der er omhandlet i stk. 3, forudsat at der tages hensyn til det enkelte støtteinstruments andel af det maksimale støttebeløb, der er tilladt for det pågældende instrument, ved bestemmelsen af det maksimalt tilladte støttebeløb, der resterer til de andre instrumenter, der indgår i en sådan blanding af støtteinstrumenter.
5. De i stk. 3 fastsatte maksimumsbeløb kan fordobles, når det drejer sig om små og innovative virksomheder.
Artikel 23
Støtte til alternative handelsplatforme med speciale i SMV'er
1. Støtte til alternative handelsplatforme med speciale i SMV'er er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. Når platformsoperatøren er en lille virksomhed, kan støtteforanstaltningen bestå i etableringsstøtte til platformsoperatøren, og i så fald finder betingelserne i artikel 22 anvendelse.
Støtteforanstaltningen kan bestå i skatteincitamenter til uafhængige private investorer, der er fysiske personer, til deres risikofinansieringsinvesteringer, der foretages gennem en alternativ handelsplatform i virksomheder, der er støtteberettigede i henhold til artikel 21.
Artikel 24
Støtte til forudgående undersøgelser
1. Støtte til forudgående undersøgelser er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. De støtteberettigede omkostninger er omkostningerne ved en første screening og formelle due diligence-undersøgelser, der udføres af forvaltere af finansielle formidlere eller investorer med henblik på at identificere støtteberettigede virksomheder efter artikel 21 og 22.
3. Støtteintensiteten må ikke overstige 50 % af de støtteberettigede omkostninger.
AFDELING 4
Støtte til forskning, udvikling og innovation
Artikel 25
Støtte til forsknings- og udviklingsprojekter
1. Støtte til forsknings- og udviklingsprojekter er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. Den del af forsknings- og udviklingsprojektet, hvortil der ydes støtte, skal i sin helhed falde ind under en eller flere af følgende kategorier:
a)
grundforskning
b)
industriel forskning
c)
eksperimentel udvikling
d)
gennemførlighedsundersøgelser.
3. De støtteberettigede omkostninger ved forsknings- og udviklingsprojekter skal kunne henføres til en specifik kategori af forskning og udvikling og omfatter:
a)
personaleomkostninger: forskere, teknikere og andet hjælpepersonale i det omfang, de arbejder på projektet
b)
udgifter til instrumenter og udstyr, i det omfang og i den periode de eller det anvendes til projektet. Hvis sådanne instrumenter og sådant udstyr ikke anvendes til projektet i hele deres livscyklus, anses kun afskrivningsomkostningerne under projektets varighed beregnet på grundlag af alment anerkendt regnskabspraksis for støtteberettigede.
c)
udgifter til bygninger og jord, i det omfang og i den periode der gøres brug deraf til projektet. Hvad angår bygninger, anses kun afskrivningsomkostningerne under projektets varighed beregnet på grundlag af alment anerkendt regnskabspraksis for støtteberettigede. For så vidt angår jord, er omkostningerne ved kommerciel erhvervelse eller de faktiske påløbne kapitalomkostninger støtteberettigede.
d)
omkostninger ved kontraktforskning og køb eller licensering af viden og patenter fra eksterne kilder på armslængdebetingelser samt omkostninger ved konsulentbistand og tilsvarende tjenester, som udelukkende anvendes til projektet
e)
yderligere generalomkostninger og andre driftsudgifter, herunder udgifter til materialer, forsyninger og lignende produkter, der afholdes i direkte tilknytning til projektet
4. De støtteberettigede omkostninger ved gennemførlighedsundersøgelser er omkostningerne ved undersøgelsen.
5. Støtteintensiteten for den enkelte modtager må højst udgøre:
a)
100 % af de støtteberettigede omkostninger for grundforskning
b)
50 % af de støtteberettigede omkostninger for industriel forskning
c)
25 % af de støtteberettigede omkostninger for eksperimentel udvikling
d)
50 % af de støtteberettigede omkostninger for gennemførlighedsundersøgelser.
6. Støtteintensiteterne for industriel forskning og eksperimentel udvikling kan op til en maksimal støtteintensitet på 80 % af de støtteberettigede omkostninger forhøjes med:
a)
10 procentpoint for mellemstore virksomheder og med 20 procentpoints for små virksomheder
b)
15 procentpoint, hvis en af følgende betingelser er opfyldt:
i)
projektet vedrører et reelt samarbejde:
-
mellem virksomheder, hvoraf mindst én er en SMV, eller gennemføres i mindst to medlemsstater eller i en medlemsstat og i en kontraherende part til EØS-aftalen, og ingen virksomhed afholder mere end 70 % af de støtteberettigede omkostninger, eller
-
mellem en virksomhed og en eller flere forsknings- og vidensformidlende organisationer, hvor sidstnævnte afholder mindst 10 % af de støtteberettigede omkostninger og har ret til at offentliggøre egne forskningsresultater
ii)
projektets resultater formidles bredt gennem konferencer, publikationer, open access-samlinger, gratis software eller open source-software.
7. For gennemførlighedsundersøgelser kan støtteintensiteten forhøjes med 10 procentpoint for mellemstore virksomheder og med 20 procentpoints for små virksomheder
Artikel 26
Investeringsstøtte til forskningsinfrastruktur
1. Støtte til etablering eller opgradering af forskningsinfrastruktur, der anvendes til økonomiske aktiviteter, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. Når en forskningsinfrastruktur både anvendes til økonomiske og ikke-økonomiske aktiviteter, skal der føres adskilte regnskaber for deres respektive finansieringsforhold, omkostninger og indtægter på grundlag af konsekvent anvendte og objektivt begrundede omkostningsregnskabsprincipper.
3. Den betaling, der opkræves for driften eller anvendelsen af infrastrukturen, skal svare til markedsprisen.
4. Det skal være muligt for flere brugere at få adgang til infrastrukturen, og adgangen skal gives på gennemsigtige og ikkediskriminerende betingelser. Virksomheder, som har finansieret mindst 10 % af investeringsomkostningerne ved infrastrukturen, kan indrømmes præferentiel adgang på mere favorable betingelser. For at undgå overkompensation skal en sådan adgang stå i et rimeligt forhold til virksomhedens bidrag til investeringsomkostningerne, og disse betingelser skal gøres offentligt tilgængelige.
5. De støtteberettigede omkostninger er omkostninger ved materielle og immaterielle aktiver.
6. Støtteintensiteten må ikke overstige 50 % af de støtteberettigede omkostninger.
7. Når en forskningsinfrastruktur modtager offentlige midler til både økonomiske og ikke-økonomiske aktiviteter, skal medlemsstaterne indføre et kontrolsystem og en tilbagebetalingsmekanisme for at sikre, at den gældende støtteintensitet ikke overskrides som følge af en stigning i andelen af de økonomiske aktiviteter i forhold til den forudsatte situation på tidspunktet for støttens tildeling.
Artikel 27
Støtte til innovationsklynger
1. Støtte til innovationsklynger er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. Støtte til innovationsklynger må alene ydes til den juridiske person, der driver innovationsklyngen (klyngeorganisationen).
3. Det skal være muligt for flere brugere på gennemsigtige og ikkediskriminerende betingelser at få adgang til klyngens lokaler, faciliteter og aktiviteter. Virksomheder, som har finansieret mindst 10 % af innovationsklyngens investeringsomkostninger, kan indrømmes præferentiel adgang på mere favorable betingelser. For at undgå overkompensation skal en sådan adgang stå i et rimeligt forhold til virksomhedens bidrag til investeringsomkostningerne, og disse betingelser skal gøres offentligt tilgængelige.
4. Den betaling, der opkræves for anvendelse af de til klyngen hørende faciliteter og for deltagelse i klyngens aktiviteter, skal svare til markedsprisen eller afspejle omkostningerne.
5. Der kan ydes investeringsstøtte til etablering eller opgradering af innovationsklyngerne. De støtteberettigede omkostninger består i materielle og immaterielle aktiver.
6. Støtteintensiteten for investeringsstøtte til innovationsklynger må ikke overstige 50 % af de støtteberettigede omkostninger. Støtteintensiteten kan forhøjes med 15 procentpoint for innovationsklynger i støtteberettigede områder, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra a), og med 5 procentpoint for innovationsklynger i støtteberettigede områder, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra c).
7. Der kan ydes støtte til drift af innovationsklynger. Den kan ydes i højst ti år.
8. De støtteberettigede omkostninger i forbindelse med driftsstøtte til innovationsklynger er omkostninger ved personale og administration (herunder generalomkostninger) i tilknytning til:
a)
aktivering af klyngen med henblik på at fremme samarbejde, informationsudveksling og tilrådighedsstillelse eller formidling af specialiserede og tilpassede erhvervsstøttetjenester
b)
markedsføring af klyngen med henblik på at øge andelen af nye virksomheder eller organisationer i klyngen og at øge klyngens synlighed
c)
forvaltning af klyngens faciliteter, organisering af uddannelsesprogrammer, workshops og konferencer til støtte for vidensdeling og netværk og grænseoverskridende samarbejde.
9. Driftsstøtteintensiteten må ikke overstige 50 % af de samlede støtteberettigede omkostninger i den periode, hvor støtten ydes.
Artikel 28
Innovationsstøtte til SMV'er
1. Innovationsstøtte til SMV'er er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. Følgende omkostninger er støtteberettigede:
a)
omkostninger ved udtagning, validering og beskyttelse af patenter og andre immaterielle aktiver
b)
omkostninger ved udstationering fra en forsknings- og vidensformidlende organisation eller en stor virksomhed af højt kvalificeret personale, der skal arbejde med FUI i en nyskabt funktion i den støttemodtagende virksomhed og ikke erstatter andet personale
c)
omkostninger ved innovationsrådgivning og supportydelser.
3. Støtteintensiteten må ikke overstige 50 % af de støtteberettigede omkostninger.
4. Når det drejer sig om det særlige tilfælde, hvor der ydes støtte til innovationsrådgivning og innovationssupportydelser, kan støtteintensiteten forhøjes op til 100 % af de støtteberettigede omkostninger under forudsætning af, at det samlede støttebeløb til innovationsrådgivning og innovationssupportydelser ikke overstiger 200 000 EUR pr. virksomhed inden for en treårig periode.
Artikel 29
Støtte til proces- og organisationsinnovation
1. Støtte til proces- og organisationsinnovation er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. Støtte til store virksomheder er alene forenelig, hvis de reelt samarbejder med SMV'er om den støttede aktivitet, og de samarbejdende SMV'er afholder mindst 30 % af de samlede støtteberettigede omkostninger.
3. Følgende omkostninger er støtteberettigede:
a)
personaleomkostninger
b)
omkostninger ved instrumenter, udstyr, bygninger og jord, i det omfang og i den periode de anvendes til projektet
c)
omkostninger ved kontraktforskning, viden og patenter, der købes eller lejes hos eksterne leverandører på armslængdebetingelser
d)
yderligere generalomkostninger og andre driftsudgifter, herunder udgifter til materialer, forsyninger og lignende produkter, der afholdes i direkte tilknytning til projektet.
4. Støtteintensiteten må ikke overstige 15 % af store virksomheders støtteberettigede omkostninger og 50 % af SMV'ers støtteberettigede omkostninger.
Artikel 30
Støtte til forskning og udvikling i fiskeri- og akvakultursektoren
1. Støtte til forskning og udvikling i fiskeri- og akvakultursektoren er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. Det støttede projekt skal være af interesse for alle virksomheder i den pågældende sektor eller delsektor
3. Før datoen for det støttede projekts påbegyndelse skal følgende oplysninger offentliggøres på internettet:
a)
oplysning om, at det støttede projekt vil blive iværksat
b)
formålene med det støttede projekt
c)
den omtrentlige dato for offentliggørelse af de forventede resultater af det støttede projekt og en angivelse af det sted, de offentliggøres på internettet
d)
angivelse af, at projektets resultater stilles gratis til rådighed for alle virksomheder, der er aktive i den pågældende sektor eller delsektor.
4. Resultaterne af det støttede projekt skal gøres tilgængelige på internettet fra det støttede projekts slutdato eller den dato, hvor oplysninger vedrørende disse resultater gives til medlemmerne af en specifik organisation, afhængigt af hvad der indtræder først. Resultaterne skal være tilgængelige på internettet i mindst 5 år fra udløbet af det støttede projekt.
5. Støtten skal ydes direkte til den forsknings- og vidensformidlende organisation og må ikke omfatte direkte støtte, som ikke er forskningsrelateret, til en virksomhed, der fremstiller, forarbejder eller markedsfører fiske- eller akvakulturprodukter.
6. De støtteberettigede omkostninger er de i artikel 25, stk. 3, nævnte omkostninger.
7. Støtteintensiteten må ikke overstige 100 % af de støtteberettigede omkostninger.
AFDELING 5
Uddannelsesstøtte
Artikel 31
Uddannelsesstøtte
1. Uddannelsesstøtte er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. Der må ikke ydes støtte til uddannelse, som virksomheder gennemfører for at overholde de obligatoriske nationale standarder vedrørende uddannelse.
3. Følgende omkostninger er støtteberettigede:
a)
omkostninger ved underviserne i de timer, hvor underviserne deltager i undervisningen
b)
driftsomkostninger ved undervisere og deltagere i direkte tilknytning til uddannelsesprojektet såsom rejseomkostninger, materiale og forsyninger, der er direkte knyttet til projektet, afskrivning af hjælpemidler og udstyr, i det omfang de eller det udelukkende anvendes til uddannelsesprojektet. Omkostninger ved indkvartering er ikke omfattet med undtagelse af de nødvendige minimumsomkostninger ved indkvartering af deltagere, der er handicappede arbejdstagere
c)
omkostninger ved rådgivning i tilknytning til uddannelsesprojektet
d)
personaleomkostninger ved deltagelse i uddannelsesprojektet og generelle indirekte omkostninger (administrationsomkostninger, leje, generalomkostninger) ved de timer, hvor deltagerne deltager i uddannelsen.
4. Støtteintensiteten må ikke overstige 50 % af de støtteberettigede omkostninger. Op til en maksimal støtteintensitet på 70 % af de støtteberettigede omkostninger kan den forhøjes således:
a)
med 10 procentpoint, hvis uddannelsen gælder dårligt stillede eller handicappede arbejdstagere
b)
med 10 procentpoint, hvis støtten ydes til mellemstore virksomheder, og med 20 procentpoint, hvis støtten ydes til små virksomheder.
5. Hvis støtten ydes inden for søtransportsektoren, kan den nå op på en intensitet på 100 % af de støtteberettigede omkostninger, forudsat at følgende betingelser er opfyldt:
a)
deltagerne er ikke aktive besætningsmedlemmer, men overtallige på skibet, og
b)
uddannelsen gennemføres om bord på skibe, der er registreret i EU.
AFDELING 6
Støtte til dårligt stillede og handicappede arbejdstagere
Artikel 32
Støtte i form af løntilskud til ansættelse af dårligt stillede arbejdstagere
1. Støtteordninger til ansættelse af dårligt stillede arbejdstagere er forenelige med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. De støtteberettigede omkostninger er lønomkostningerne i en periode på højst 12 måneder efter ansættelse af en dårligt stillet arbejdstager. Tilhører den pågældende arbejdstager kategorien af meget dårligt stillede arbejdstagere, er de støtteberettigede omkostninger lønomkostningerne i en periode på højst 24 måneder efter ansættelsen.
3. Hvis ansættelsen ikke indebærer en nettoforøgelse af antallet af beskæftigede i den pågældende virksomhed i forhold til det gennemsnitlige antal i de foregående 12 måneder, skal stillingerne være blevet ledige som følge af frivillig afgang, invaliditet, afgang på grund af alder, frivillig reduktion af arbejdstiden eller lovlig afskedigelse på grund af forseelse og ikke som følge af almindelig afskedigelse.
4. De dårligt stillede arbejdstagere har ret til beskæftigelse i en sammenhængende periode, der mindst svarer til den minimumsperiode, der er fastsat i den relevante nationale lovgivning eller i kollektive overenskomster, der regulerer ansættelseskontrakter, undtagen i tilfælde af lovlig afskedigelse på grund af forseelse.
5. Er beskæftigelsesperioden kortere end 12 måneder eller 24 måneder, hvis det drejer sig om meget dårligt stillede arbejdstagere, nedsættes støtten tilsvarende.
6. Støtteintensiteten må ikke overstige 50 % af de støtteberettigede omkostninger.
Artikel 33
Støtte i form af løntilskud til beskæftigelse af handicappede arbejdstagere
1. Støtte til beskæftigelse af handicappede arbejdstagere er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. De støtteberettigede omkostninger er lønomkostningerne i den periode, hvor den handicappede er ansat.
3. Hvis ansættelsen ikke indebærer en nettoforøgelse af antallet af beskæftigede i den pågældende virksomhed i forhold til det gennemsnitlige antal i de foregående 12 måneder, skal stillingerne være blevet ledige som følge af frivillig afgang, invaliditet, afgang på grund af alder, frivillig reduktion af arbejdstiden eller lovlig afskedigelse på grund af forseelse og ikke som følge af almindelig afskedigelse.
4. Den handicappede arbejdstager har ret til beskæftigelse i en sammenhængende periode, der mindst svarer til den minimumsperiode, som er fastsat i den relevante nationale lovgivning eller i kollektive overenskomster, der er retligt bindende for virksomheden og regulerer ansættelseskontrakter, undtagen i tilfælde af lovlig afskedigelse på grund af forseelse.
5. Støtteintensiteten må ikke overstige 75 % af de støtteberettigede omkostninger.
Artikel 34
Støtte til kompensation for meromkostninger ved beskæftigelse af handicappede arbejdstagere
1. Støtte til kompensation for meromkostninger ved beskæftigelse af handicappede arbejdstagere er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelseskravet i artikel 108, stk. 3, forudsat at betingelserne i denne artikel og i kapitel I er opfyldt.
2. Følgende omkostninger er støtteberettigede:
a)
omkostninger ved tilpasning af lokaler
b)
omkostninger ved beskæftigelse af personale udelukkende for den tid, der anvendes til at bistå de handicappede arbejdstagere, og til at uddanne personalet til at bistå handicappede arbejdstagere
c)
omkostninger ved tilpasning eller erhvervelse af udstyr eller erhvervelse og validering af software til brug for handicappede arbejdstagere, herunder tilpassede teknologiske hjælpemidler, som er meromkostninger i forhold til de omkostninger, støttemodtageren ville have haft ved beskæftigelse af arbejdstagere, der ikke er handicappede
d)
omkostninger, der er direkte knyttet til transport af handicappede arbejdstagere til arbejdspladsen og til arbejdsrelaterede aktiviteter
e)
lønomkostninger ved de timer, en handicappet arbejdstager anvender på rehabilitering
f)
når støttemodtageren tilbyder beskyttet beskæftigelse, omkostninger ved opførelse, montering eller modernisering af de relevante fremstillingsenheder i virksomheden samt eventuelle administrations- og transportomkostninger, som direkte skyldes beskæftigelsen af handicappede arbejdstagere.
3. Støtteintensiteten må ikke overstige 100 % af de støtteberettigede omkostninger.
Artikel 35
Støtte til kompensation for omkostninger ved bistand til dårligt stillede arbejdstagere
1. Støtte til kompensation for omkostningerne ved bistand til dårligt stillede arbejdstagere er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. De støtteberettigede omkostninger er omkostningerne ved:
a)
beskæftigelse af personale alene i den tid, der er anvendt til bistand til dårligt stillede arbejdstagere i en periode på højst 12 måneder efter ansættelsen af en dårligt stillet arbejdstager eller i en periode på højst 24 måneder efter ansættelse af en meget dårligt stillet arbejdstager
b)
uddannelse af personale til at bistå dårligt stillede arbejdstagere.
3. Bistanden består i foranstaltninger til fremme af den dårligt stillede arbejdstagers autonomi og tilpasning til arbejdsmiljøet, ledsageforanstaltninger i forbindelse med sociale og administrative procedurer, fremme af kommunikation med entreprenøren og konflikthåndtering.
4. Støtteintensiteten må ikke overstige 50 % af de støtteberettigede omkostninger.
AFDELING 7
Støtte til miljøbeskyttelse
Artikel 36
Investeringsstøtte, der sætter virksomheder i stand til at gå videre end EU-standarderne for miljøbeskyttelse eller øge miljøbeskyttelsesniveauet i fravær af EU-standarder
1. Investeringsstøtte, der sætter virksomheder i stand til at gå videre end EU-standarderne for miljøbeskyttelse eller øge miljøbeskyttelsesniveauet i fravær af EU-standarder, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og er fritaget for anmeldelseskravet i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at betingelserne i denne artikel og i kapitel I er opfyldt.
2. Investeringen skal opfylde en af følgende betingelser:
a)
den sætter støttemodtageren i stand til at højne det miljøbeskyttelsesniveau, der følger af dens aktiviteter, ved at gå videre end de gældende EU-standarder, uanset om der foreligger bindende nationale standarder, der er strengere end EU-standarderne
b)
den sætter støttemodtageren i stand til at øge det miljøbeskyttelsesniveau, der følger af dennes aktiviteter i fravær af EU-standarder.
3. Der må ikke ydes støtte, hvis investeringerne skal sikre, at virksomheder overholder EU-standarder, der allerede er vedtaget, men endnu ikke er trådt i kraft.
4. Uanset stk. 3 kan der ydes støtte til
a)
erhvervelse af nye transportmidler til transport ad vej, jernbane og indre vandveje samt søtransport, der er i overensstemmelse med vedtagne EU-standarder, hvis erhvervelsen sker, før disse standarder træder i kraft, og hvis de nye standarder, når de bliver obligatoriske, ikke finder anvendelse på allerede erhvervede transportmidler
b)
opdatering af eksisterende transportmidler til transport ad vej, jernbane og indre vandveje samt søtransport, hvis EU-standarderne endnu ikke var trådt i kraft på det tidspunkt, hvor disse transportmidler blev taget i drift, og som, når de bliver obligatoriske, ikke finder anvendelse med tilbagevirkende kraft på disse transportmidler.
5. De støtteberettigede omkostninger omfatter de yderligere investeringsomkostninger, der er nødvendige for at gå videre end de gældende fællesskabsstandarder eller øge miljøbeskyttelsesniveauet, hvor der ikke er vedtaget EU-standarder. De fastsættes som følger:
a)
hvis omkostningerne ved investering i miljøbeskyttelse kan identificeres blandt de samlede investeringsomkostninger som en separat investering, udgør disse miljøbeskyttelsesrelaterede omkostninger de støtteberettigede omkostninger
b)
i alle andre tilfælde fastlægges omkostningerne ved investering i miljøbeskyttelse under hensyntagen til omkostningerne ved den lignende, mindre miljøvenlige investering, som rimeligvis kan antages at ville have været blevet gennemført uden støtten. Forskellen mellem omkostningerne ved disse to investeringer udgør den miljøbeskyttelsesrelaterede omkostning og udgør de støtteberettigede omkostninger.
Omkostninger, der ikke er direkte knyttet til opnåelse af det højere miljøbeskyttelsesniveau, er ikke støtteberettigede.
6. Støtteintensiteten må ikke overstige 40 % af de støtteberettigede omkostninger.
7. Støtteintensiteten kan forhøjes med 10 procentpoint, hvis det drejer sig om støtte til mellemstore virksomheder, og med 20 procentpoint, hvis det drejer sig om støtte til små virksomheder.
8. Støtteintensiteten kan forhøjes med 15 procentpoint for investeringer i støtteberettigede områder, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra a), og med 5 procentpoint for investeringer i støtteberettigede områder, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra c).
Artikel 37
Investeringsstøtte til tidlig tilpasning til kommende EU-standarder
1. Støtte, der giver virksomheder tilskyndelse til at opfylde nye EU-standarder, der højner miljøbeskyttelsesniveauet og endnu ikke er trådt i kraft, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelseskravet i artikel 108, stk. 3, forudsat at betingelserne i denne artikel og i kapitel I er opfyldt.
2. EU-standarderne skal være vedtaget, og investeringen skal gennemføres og afsluttes, mindst et år inden standardens ikrafttrædelsesdato.
3. De støtteberettigede omkostninger er de yderligere investeringsomkostninger, der er nødvendige for at gå ud over det niveau, der kræves i henhold til EU-standarderne. De fastsættes som følger:
a)
hvis omkostningerne ved investering i miljøbeskyttelse kan identificeres blandt de samlede investeringsomkostninger som en separat investering, udgør disse miljøbeskyttelsesrelaterede omkostninger de støtteberettigede omkostninger
b)
i alle andre tilfælde fastlægges omkostningerne ved investering i miljøbeskyttelse under hensyntagen til omkostningerne ved den lignende, mindre miljøvenlige investering, som rimeligvis kan antages at ville have været blevet gennemført uden støtten. Forskellen mellem omkostningerne ved disse to investeringer udgør den miljøbeskyttelsesrelaterede omkostning og udgør de støtteberettigede omkostninger.
Omkostninger, der ikke er direkte knyttet til opnåelse af det højere miljøbeskyttelsesniveau, er ikke støtteberettigede.
4. Støtteintensiteten må ikke overstige:
a)
20 % af de støtteberettigede omkostninger for små virksomheder, 15 % af de støtteberettigede omkostninger for mellemstore virksomheder og 10 % af de støtteberettigede omkostninger for store virksomheder, hvis investeringen gennemføres og afsluttes mere end tre år før den nye EU-standards ikrafttrædelsesdato
b)
15 % af de støtteberettigede omkostninger for små virksomheder, 10 % af de støtteberettigede omkostninger for mellemstore virksomheder og 5 % af de støtteberettigede omkostninger for store virksomheder, hvis investeringen gennemføres og afsluttes mellem et og tre år før den nye EU-standards ikrafttrædelsesdato
5. Støtteintensiteten kan forhøjes med 15 procentpoint for investeringer i støtteberettigede områder, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra a), og med 5 procentpoint for investeringer i støtteberettigede områder, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra c).
Artikel 38
Investeringsstøtte til energieffektivitetsforanstaltninger
1. Investeringsstøtte til virksomheders energieffektivitetsforanstaltninger er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. Der må ikke ydes støtte efter denne artikel, hvis forbedringerne skal sikre, at virksomheder efterkommer EU-standarder, der allerede er vedtaget, selv hvis de endnu ikke er trådt i kraft.
3. De støtteberettigede omkostninger omfatter de yderligere investeringsomkostninger, der er nødvendige for at nå det højere energieffektivitetsniveau. De fastsættes som følger:
a)
hvis omkostningerne ved investering i energieffektivitet kan identificeres blandt de samlede investeringsomkostninger som en separat investering, udgør disse energieffektivitetsrelaterede omkostninger de støtteberettigede omkostninger
b)
i alle andre tilfælde fastlægges omkostningerne ved investering i energieffektivitet under hensyntagen til omkostningerne ved den lignende, mindre energieffektive investering, som kan antages at ville have været blevet gennemført uden støtten. Forskellen mellem omkostningerne ved disse to investeringer udgør den energieffektivitetsrelaterede omkostning og de støtteberettigede omkostninger.
Omkostninger, der ikke er direkte knyttet til opnåelse af et højere energieffektivitetsniveau, er ikke støtteberettigede.
4. Støtteintensiteten må ikke overstige 30 % af de støtteberettigede omkostninger.
5. Støtteintensiteten kan forhøjes med 20 procentpoint, hvis det drejer sig om støtte til små virksomheder, og med 10 procentpoint, hvis det drejer sig om støtte til mellemstore virksomheder.
6. Støtteintensiteten kan forhøjes med 15 procentpoint for investeringer i støtteberettigede områder, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra a), og med 5 procentpoint for investeringer i støtteberettigede områder, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra c).
Artikel 39
Investeringsstøtte til energieffektivitetsprojekter i bygninger
1. Investeringsstøtte til energieffektivitetsprojekter i bygninger er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. De efter denne artikel støtteberettigede projekter er energieffektivitetsprojekter vedrørende bygninger.
3. De støtteberettigede omkostninger er energieffektivitetsprojektets samlede omkostninger.
4. Støtten ydes i form af et indskud af offentlig kapital, indskud af egenkapital, en garanti eller et lån til en energieffektivitetsfond eller en anden finansiel formidler, som overfører støtten i sin helhed til de endelige støttemodtagere, som er bygningens ejere eller lejere.
5. Støtte fra energieffektivitetsfonden eller en anden finansiel formidler til de støtteberettigede energieffektivitetsprojekter kan bestå i lån eller garantier. Lånets eller garantiens pålydende må ikke overstige 10 mio. EUR pr. projekt for de endelige støttemodtagere. Garantien må højst omfatte 80 % af det garanterede lån
6. Bygningsejerne skal mindst tilbagebetale lånets pålydende til energieffektivitetsfonden eller den finansielle formidler.
7. Energieffektivitetsstøtten skal tiltrække yderligere investeringer fra private investorer, så disse yderligere investeringer udgør mindst 30 % af den samlede finansiering, der ydes til et energieffektivitetsprojekt. Når støtten ydes af en energieffektivitetsfond, kan de private investeringer, der tiltrækkes, tilføres energieffektivitetsfonden og/eller energieffektivitetsprojekterne, så der samlet nås op på mindst 30 % af den samlede finansiering, der ydes til et energieffektivitetsprojekt.
8. Medlemsstaterne kan oprette energieffektivitetsfonde og/eller anvende finansielle formidlere, når der ydes energieffektivitetsstøtte. I så fald skal følgende betingelser være opfyldt:
a)
forvaltere af finansielle formidlere og forvaltere af energieffektivitetsfonde udvælges gennem en åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende procedure i overensstemmelse med gældende EU-ret og national lovgivning. Der må navnlig ikke forskelsbehandles på grundlag af disses etablering eller registrering i en bestemt medlemsstat. Der kan stilles krav om, at de finansielle formidlere og forvalterne af energieffektivitetsfonde opfylder foruddefinerede kriterier, der er objektivt begrundet af investeringernes art
b)
de uafhængige private investorer udvælges gennem en åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende procedure i henhold til gældende EU-ret og national lovgivning, der har til formål at fastlægge passende overskuds-/tabsdelingsordninger, hvor - hvad angår andre investeringer end garantier - asymmetrisk profitdeling har forrang frem for foranstaltninger til beskyttelse mod tab (downside protection). Hvis der ikke udvælges private investorer ved en sådan indkaldelse, fastlægger en uafhængig sagkyndig, der udvælges gennem en åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende procedure, den passende forrentning for private investorer
c)
ved asymmetrisk tabsdeling mellem offentlige og private investorer er loftet for den offentlige investors »first loss« 25 % af den samlede investering
d)
når det drejer sig om garantier, er garantisatsen begrænset til 80 %, og de samlede tab kan højst være på 25 % af den portefølje, for hvilken garantien er udstedt. Kun garantier til dækning af de forventede tab ved den underliggende garanterede portefølje kan ydes vederlagsfrit. Hvis en garanti også omfatter dækning af uventede tab, betaler den finansielle formidler en markedskonform garantipræmie for den del af garantien, der dækker uventede tab
e)
investorerne har mulighed for at være repræsenteret i energieffektivitetsfondens eller den finansielle formidlers styrende organer, f.eks. i bestyrelsen eller det rådgivende udvalg
f)
energieffektivitetsfonden eller den finansielle formidler etableres i henhold til relevant lovgivning, og medlemsstaten gennemfører en due diligence-undersøgelse for at sikre en kommercielt forsvarlig investeringsstrategi med henblik på gennemførelse af energieffektivitetsforanstaltningen.
9. Finansielle formidlere, herunder energieffektivitetsfonde, forvaltes på et kommercielt grundlag, og sikrer, at der træffes profitdrevne investeringsbeslutninger. Dette anses for at være tilfældet, når den finansielle formidler og, hvor det er relevant, forvalterne af energieffektivitetsfonden opfylder følgende betingelser:
a)
de er ved lov eller kontrakt forpligtet til at handle med den omhu, som kræves af en professionel administrator i god tro, og undgå interessekonflikter; de følger bedste praksis og er underlagt lovbestemt tilsyn
b)
de aflønnes i overensstemmelse med den etablerede praksis på markedet. Denne betingelse anses for at være opfyldt, når forvalteren udvælges gennem en åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende procedure, der bygger på objektive kriterier med udgangspunkt i erfaring og ekspertise samt driftskapacitet og finansiel kapacitet
c)
de modtager et resultatafhængigt vederlag eller deler nogle investeringsrisici ved at medinvestere egne midler, så det sikres, at forvalternes interesser er varigt knyttet sammen med den offentlige investors interesser
d)
de fastlægger en investeringsstrategi samt kriterierne og et forslag til tidsplan for investeringerne i energieffektivitetsprojekter, hvilket omfatter en forhåndsundersøgelse af projekternes økonomiske levedygtighed og en vurdering af deres forventede virkning på energieffektiviteten.
e)
der findes en klar og realistisk exit-strategi for de offentlige midler, der investeres i energieffektivitetsfonden eller tildeles den finansielle formidler, så markedet har mulighed for at finansiere energieffektivitetsprojekter, når det er klart dertil.
10. Energieffektiviseringer, der skal bringe støttemodtageren i overensstemmelse med EU-standarder, der allerede er vedtaget, er ikke fritaget for anmeldelsespligten efter denne artikel.
Artikel 40
Investeringsstøtte til højeffektiv kraftvarmeproduktion
1. Investeringsstøtte til højeffektiv kraftvarmeproduktion er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. Investeringsstøtten ydes alene til nyetablerede eller opgraderede anlæg.
3. Den nye kraftvarmeenhed skal som helhed medføre primærenergibesparelser i forhold til separat produktion af varme og el som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU af 25. oktober 2012 om energieffektivitet, om ændring af direktiv 2009/125/EF og 2010/30/EU samt om ophævelse af direktiv 2004/8/EF og 2006/32/EF (56). Forbedring af en eksisterende kraftvarmeenhed eller omdannelse af en eksisterende kraftværksenhed til en kraftvarmeenhed skal medføre primærenergibesparelser sammenlignet med den oprindelige situation.
4. De støtteberettigede omkostninger er de yderligere investeringsomkostninger ved det udstyr, der er nødvendigt for at drive et anlæg til højeffektiv kraftvarmeproduktion, sammenlignet med konventionelle el- eller varmeanlæg med samme kapacitet eller med opgradering til en højere effektivitetsgrad, når et eksisterende anlæg allerede lever op til betingelserne for et højeffektivt anlæg.
5. Støtteintensiteten må ikke overstige 45 % af de støtteberettigede omkostninger. Støtteintensiteten kan forhøjes med 20 procentpoint, hvis det drejer sig om støtte til små virksomheder, og med 10 procentpoint, hvis det drejer sig om støtte til mellemstore virksomheder.
6. Støtteintensiteten kan forhøjes med 15 procentpoint for investeringer i støtteberettigede områder, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra a), og med 5 procentpoint for investeringer i støtteberettigede områder, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra c).
Artikel 41
Investeringsstøtte til fremme af energi fra vedvarende energikilder
1. Investeringsstøtte til fremme af energi fra vedvarende energikilder er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelseskravet i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at betingelserne i denne artikel og i kapitel I er opfyldt.
2. Investeringsstøtte til produktion af biobrændstoffer er kun fritaget for anmeldelsespligten i det omfang, de støttede investeringer anvendes til produktion af bæredygtige biobrændstoffer, som ikke er baseret på fødevarer. Investeringsstøtte til ombygning af eksisterende anlæg til fødevarebaserede biobrændstoffer til avancerede biobrændstofanlæg er imidlertid fritaget efter denne artikel, forudsat at den fødevarebaserede produktion reduceres i et omfang svarende til den nye kapacitet.
3. Der må ikke ydes støtte til biobrændstoffer, som er omfattet af en forsynings- eller iblandingspligt.
4. Der må ikke ydes støtte til vandkraftanlæg, der ikke lever op til betingelserne i direktiv 2000/60/EF.
5. Investeringsstøtten ydes alene til nyetablerede anlæg. Der må ikke ydes eller udbetales støtte, efter at anlægget er sat i drift, og støtten skal være uafhængig af produktionen.
6. De støtteberettigede omkostninger er de yderligere investeringsomkostninger, der er nødvendige for at fremme produktionen af energi fra vedvarende energikilder. De fastsættes som følger:
a)
hvis omkostningerne ved investering i produktion af energi fra vedvarende energikilder kan identificeres som en separat investering blandt de samlede investeringsomkostninger, f.eks. som en umiddelbart identificerbar tilføjelse til et eksisterende anlæg, udgør disse til vedvarende energi relaterede omkostninger de støtteberettigede omkostninger
b)
hvis omkostningerne ved investering i produktion af energi fra vedvarende energikilder kan identificeres med henvisning til en lignende, mindre miljøvenlig investering, som rimeligvis kan antages at ville have været blevet gennemført uden støtten, udgør forskellen mellem omkostningerne ved begge investeringer den vedvarende energirelaterede omkostning og de støtteberettigede omkostninger
c)
for visse små anlæg, hvor en mindre miljøvenlig investering ikke kan etableres, idet der ikke findes anlæg af begrænset størrelse, udgør de samlede investeringsomkostninger, som kræves for at opnå et højere miljøbeskyttelsesniveau, de støtteberettigede omkostninger.
Omkostninger, der ikke er direkte knyttet til opnåelse af det højere miljøbeskyttelsesniveau, er ikke støtteberettigede.
7. Støtteintensiteten må ikke overstige:
a)
45 % af de støtteberettigede omkostninger, hvis de støtteberettigede omkostninger beregnes på grundlag af stk. 6, litra a), eller stk. 6, litra b)
b)
30 % af de støtteberettigede omkostninger, hvis de støtteberettigede omkostninger beregnes på grundlag af stk. 6, litra c).
8. Støtteintensiteten kan forhøjes med 20 procentpoint, hvis det drejer sig om støtte til små virksomheder, og med 10 procentpoint, hvis det drejer sig om støtte til mellemstore virksomheder.
9. Støtteintensiteten kan forhøjes med 15 procentpoint for investeringer i støtteberettigede områder, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra a), og med 5 procentpoint for investeringer i støtteberettigede områder, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra c).
10. Når støtten ydes efter en konkurrencepræget udbudsprocedure på grundlag af klare, gennemsigtige og ikkediskriminerende kriterier, kan støtteintensiteten nå op på 100 % af de støtteberettigede omkostninger. En sådan udbudsprocedure skal være ikkediskriminerede og give alle interesserede virksomheder mulighed for at deltage. Budgettet til udbudsproceduren skal være bindende forstået på den måde, at ikke alle deltagere kan modtage støtte, og at støtten skal ydes på grundlag af tilbudsgiverens oprindelige bud, hvilket udelukker efterfølgende forhandlinger.
Artikel 42
Driftsstøtte til fremme af energi fra vedvarende energikilder
1. Driftsstøtte til fremme af el fra vedvarende energikilder er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelseskravet i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at betingelserne i denne artikel og i kapitel I er opfyldt.
2. Støtten ydes på grundlag af klare, gennemsigtige og ikkediskriminerende kriterier efter et konkurrencepræget udbud, der er åbent for alle producenter af el fra vedvarende energikilder på et ikkediskriminerende grundlag.
3. Udbudsproceduren kan begrænses til specifikke teknologier, når en procedure, der er åben for alle producenter, ville medføre et uhensigtsmæssigt resultat, og dette problem ikke kan løses gennem udformningen af proceduren, navnlig på grund af:
i)
en given ny og innovativ teknologis langsigtede potentiale eller
ii)
behovet for diversificering eller
iii)
begrænsninger ved nettet og dets stabilitet eller
iv)
system(integrations-)omkostninger eller
v)
behovet for at undgå, at støtte til biomasse fordrejer konkurrencen på råvaremarkederne.
Medlemsstaterne gennemfører en detaljeret vurdering af, om sådanne forhold gør sig gældende indberetter herom til Kommissionen i henhold til den fremgangsmåde, der er opstillet i artikel 11, litra a).
4. Der kan ydes støtte til nye og innovative teknologier til produktion af vedvarende energi efter en konkurrencepræget udbudsprocedure, der er åben for mindst én sådan teknologi, på grundlag af klare, gennemsigtige og ikkediskriminerende kriterier. En sådan støtte ydes til samlet højst 5 % af den planlagte nye elkapacitet fra vedvarende energikilder pr. år.
5. Støtten ydes i form af tillæg til den markedspris, som producenterne sælger deres el til direkte på markedet.
6. Støttemodtagere er underlagt almindeligt balanceansvar. Støttemodtagere kan udlicitere balanceansvaret til andre virksomheder, f.eks. forsyningsvirksomheder.
7. Der må ikke ydes støtte, hvis priserne er negative.
8. Der kan ydes støtte uden en konkurrencepræget udbudsprocedure som beskrevet i stk. 2 til anlæg med en installeret elkapacitet på under 1 MW til produktion af el fra enhver vedvarende energikilde, dog undtaget vindenergi, hvortil der kan ydes støtte uden en konkurrencepræget udbudsprocedure, som omhandlet i stk. 2 til anlæg med en installeret elkapacitet på under 6 MW eller til installationer med færre end 6 produktionsenheder. Med mindre andet gælder efter stk. 9, skal betingelserne i stk. 5, 6 og 7 være opfyldt, når der ydes støtte uden en konkurrencepræget udbudsprocedure. Når der ydes støtte uden en konkurrencepræget udbudsprocedure, finder betingelserne i artikel 43, stk. 5, 6 og 7, desuden anvendelse.
9. Betingelserne i stk. 5, 6 og 7 finder ikke anvendelse på driftsstøtte til anlæg med en installeret elkapacitet på under 500 kW til produktion af el fra enhver vedvarende energikilde, dog undtaget vindenergi, for hvilken disse betingelser ikke finder anvendelse på driftsstøtte til anlæg med en installeret elkapacitet på under 3 MW eller til anlæg med færre end 3 produktionsenheder.
10. Ved beregningen af de i stk. 8 og 9 omhandlede maksimale kapaciteter betragtes anlæg med en fælles tilslutning til elnettet som ét anlæg.
11. Der må alene ydes støtte, indtil det anlæg, der anvendes til fremstilling af el fra vedvarende energikilder, er fuldt afskrevet i henhold til almindeligt anerkendte regnskabsprincipper. Tidligere modtaget investeringsstøtte skal trækkes fra driftsstøtten.
Artikel 43
Driftsstøtte til fremme af energi fra vedvarende energikilder i små anlæg
1. Driftsstøtte til fremme af energi fra små anlæg, hvor der anvendes vedvarende energikilder, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelseskravet i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at betingelserne i denne artikel og i kapitel I er opfyldt.
2. Der kan alene ydes støtte til anlæg med en installeret kapacitet på under 500 kW til produktion af energi fra enhver vedvarende energikilde, dog undtaget vindenergi, hvor der kan ydes støtte til anlæg med en installeret kapacitet på under 3 MW eller med færre end 3 produktionsenheder, og med undtagelse af biobrændstoffer, hvor der kan ydes støtte til installationer med en installeret kapacitet på under 50 000 ton/år. Ved beregningen af disse maksimale kapaciteter betragtes små anlæg med en fælles tilslutning til elnettet som ét anlæg.
3. Der må alene ydes støtte til anlæg, der producerer bæredygtigt biobrændstof, som ikke er baseret på fødevarer. Driftsstøtte til anlæg, der producerer fødevarebaseret biobrændstof, som er sat i drift før den 31. december 2013, og som endnu ikke er fuldt afskrevet, er fritaget efter denne artikel, men senest til og med 2020.
4. Der må ikke ydes støtte til biobrændstoffer, som er omfattet af en forsynings- eller iblandingspligt.
5. Støtten pr. enhed energi må ikke overstige forskellen mellem de samlede normaliserede omkostninger ved produktion af energi fra den pågældende vedvarende energikilde og markedsprisen for den pågældende energiform. De normaliserede omkostninger ajourføres jævnligt og mindst en gang om året.
6. Den maksimale forrentning, der anvendes til beregning af de normaliserede omkostninger, må ikke overstige den relevante swap-rentesats med tillæg af 100 basispoints. Den relevante swap-rentesats er swap-rentesatsen for den valuta, som støtten ydes i, med en løbetid, der afspejler afskrivningsperioden for de anlæg, hvortil der ydes støtte.
7. Der må kun ydes støtte, indtil anlægget er fuldt afskrevet i overensstemmelse med almindeligt anerkendte regnskabsprincipper. Eventuel investeringsstøtte til anlægget trækkes fra driftsstøtten.
Artikel 44
Støtte i form af nedsættelse af miljøskatter og -afgifter efter direktiv 2003/96/EF
1. Støtteordninger i form af lempelser af miljøskatter og -afgifter, der opfylder betingelserne i Rådets direktiv 2003/96/EF af 27. oktober 2003 om omstrukturering af EF-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter og elektricitet (57), er forenelige med det indre marked i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelseskravet i artikel 108, stk. 3, forudsat at betingelserne i denne artikel og i kapitel I er opfyldt.
2. Den, der bevilges en afgiftslempelse, udvælges på grundlag af gennemsigtige og objektive kriterier og skal mindst betale den relevante minimumsafgiftssats, der er fastsat i direktiv 2003/96/EF.
3. Støtteordninger i form af afgiftslempelser baseres på en lempelse af den gældende miljøafgiftssats eller på udbetaling af en fast kompensation eller en kombination af disse mekanismer.
4. Der må ikke ydes støtte til biobrændstoffer, som er omfattet af en forsynings- eller iblandingspligt.
Artikel 45
Investeringsstøtte til rensning af forurenede grunde
1. Investeringsstøtte til virksomheder, der udbedrer miljøskader ved at rense forurenede grunde, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. Investeringen skal afstedkomme, at miljøskaden udbedres, herunder skade på jordkvaliteten eller på overflade- eller grundvandskvaliteten.
3. Når den juridiske eller fysiske person, der er ansvarlig for miljøskaden efter den lov, der finder anvendelse i den enkelte medlemsstat, uden at dette berører EU-reglerne på dette område - navnlig Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/35/EF af 21. april 2004 om miljøansvar for så vidt angår forebyggelse og afhjælpning af miljøskader (58), som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/21/EF af 15. marts 2006 om håndtering af affald fra udvindingsindustrien (59) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/31/EF af 23. april 2009 om geologisk lagring af kuldioxid og om ændring af Rådets direktiv 85/337/EØF, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF, 2001/80/EF, 2004/35/EF, 2006/12/EF, 2008/1/EF og forordning (EF) nr. 1013/2006 (60) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/30/EU af 12. juni 2013 om sikkerheden i forbindelse med offshore olie- og gasaktiviteter og om ændring af direktiv 2004/35/EF (61) - er identificeret, skal denne person finansiere rensningen i overensstemmelse med princippet om, at forureneren betaler, og der må ikke ydes statsstøtte. Hvis den i henhold til gældende ret ansvarlige person ikke er identificeret eller ikke kan formås til at betale omkostningerne, kan den person, der er ansvarlig for arbejdet med rensningen eller dekontamineringen, modtage statsstøtte.
4. De støtteberettigede omkostninger er omkostningerne ved rensningen fratrukket grundens værdistigning. Uanset om en virksomhed kan regnskabsføre sine udgifter til rensning af sin egen grund som et anlægsaktiv, kan disse betragtes som en støtteberettiget investering, hvis det drejer sig om forurenede grunde.
5. Vurderinger af grundværdistigninger, der følger af rensningen, udføres af en uafhængig sagkyndig.
6. Støtteintensiteten må ikke overstige 100 % af de støtteberettigede omkostninger.
Artikel 46
Investeringsstøtte til energieffektiv fjernvarme og fjernkøling
1. Investeringsstøtte til etablering af energieffektiv fjernvarme og fjernkøling er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. De støtteberettigede omkostninger ved produktionsanlægget er meromkostningerne ved konstruktion, udvidelse og opdatering af en eller flere produktionsenheder, der skal fungere som et energieffektivt anlæg til fjernvarme og fjernkøling, sammenlignet med et konventionelt produktionsanlæg. Investeringen skal være en integrerende del af det energieffektive anlæg til fjernvarme og fjernkøling.
3. Støtteintensiteten for produktionsanlæg må ikke overstige 45 % af de støtteberettigede omkostninger. Støtteintensiteten kan forhøjes med 20 procentpoint, hvis det drejer sig om støtte til små virksomheder, og med 10 procentpoint, hvis det drejer sig om støtte til mellemstore virksomheder.
4. Støtteintensiteten for produktionsanlæg kan forhøjes med 15 procentpoint for investeringer i støtteberettigede områder, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra a), og med 5 procentpoint for investeringer i støtteberettigede områder, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra c).
5. De støtteberettigede omkostninger til distributionsnettet er investeringsomkostningerne.
6. Støttebeløbet til distributionsnettet må højst være lig forskellen mellem de støtteberettigede omkostninger og driftsresultatet. Driftsoverskud skal fratrækkes de støtteberettigede omkostninger forudgående eller via en tilbagebetalingsmekanisme.
Artikel 47
Investeringsstøtte til genbrug og genanvendelse af affald
1. Investeringsstøtte til genbrug og genanvendelse af affald er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. Investeringsstøtten må alene ydes til genbrug og genanvendelse af affald, der skabes af andre virksomheder.
3. De behandlede genbrugte eller genanvendte materialer skal ellers ville blive bortskaffet eller behandlet på en mindre miljøvenlig måde. Støtte til aktiviteter til nyttiggørelse af affald, som ikke er genanvendelse, er ikke gruppefritaget efter denne artikel.
4. Støtten må ikke indirekte lette forurenerne for en byrde, som de skal bære i henhold til EU-lovgivningen, eller for en byrde, der bør betragtes som en almindelig virksomhedsomkostning.
5. Investeringen må ikke blot øge efterspørgslen efter genbrugsmaterialer uden at øge indsamlingen af disse materialer.
6. Investeringen skal gå videre end den seneste teknologi.
7. De støtteberettigede omkostninger er de yderligere investeringsomkostninger, der kræves for at gennemføre en investering, der medfører bedre eller mere effektive genbrugs- eller genanvendelsesaktiviteter, sammenlignet med de konventionelle genbrugs- og genanvendelsesaktiviteter med den samme kapacitet, der ville have været blevet opført uden støtten.
8. Støtteintensiteten må ikke overstige 35 % af de støtteberettigede omkostninger. Støtteintensiteten kan forhøjes med 20 procentpoint, hvis det drejer sig om støtte til små virksomheder, og med 10 procentpoint, hvis det drejer sig om støtte til mellemstore virksomheder.
9. Støtteintensiteten kan forhøjes med 15 procentpoint for investeringer i støtteberettigede områder, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra a), og med 5 procentpoint for investeringer i støtteberettigede områder, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, litra c).
10. Støtte til investeringer i genbrug og genanvendelse af støttemodtagerens eget affald er ikke fritaget for anmeldelsespligten efter denne artikel.
Artikel 48
Investeringsstøtte til energiinfrastruktur
1. Investeringsstøtte til opførelse eller opgradering af energiinfrastruktur er forenelig med det indre marked i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. Støtten skal ydes til energiinfrastruktur i støtteberettigede områder.
3. Energiinfrastrukturen er underlagt fuld takst- og adgangsregulering i henhold til lovgivningen vedrørende det indre energimarked.
4. De støtteberettigede omkostninger er investeringsomkostningerne.
5. Støttebeløbet må højst være lig forskellen mellem de støtteberettigede omkostninger og driftsresultatet af investeringen. Driftsoverskuddet skal fratrækkes de støtteberettigede omkostninger forudgående eller via en tilbagebetalingsmekanisme.
6. Støtte til investeringer i el- og gaslagringsprojekter og olieinfrastruktur er ikke fritaget for anmeldelsespligten efter denne artikel.
Artikel 49
Støtte til miljøundersøgelser
1. Støtte til undersøgelser, herunder energisyn, der er direkte knyttet til de investeringer, der er omhandlet i denne afdeling, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelseskravet i artikel 108, stk. 3, forudsat at betingelserne i denne artikel og i kapitel I er opfyldt.
2. De støtteberettigede omkostninger er omkostningerne ved de undersøgelser, der er omhandlet i stk. 1.
3. Støtteintensiteten må ikke overstige 50 % af de støtteberettigede omkostninger.
4. Støtteintensiteten kan forhøjes med 20 procentpoint for undersøgelser, der gennemføres for små virksomheder, og med 10 procentpoint for undersøgelser, der gennemføres for mellemstore virksomheder.
5. Der må ikke ydes støtte til store virksomheder til energisyn, der gennemføres i henhold til artikel 8, stk. 4, i direktiv 2012/27/EU, med mindre energisynet gennemføres i tillæg til det obligatoriske energisyn efter det direktiv.
AFDELING 8
Støtte til at råde bod på skader, der er forårsaget af visse naturkatastrofer
Artikel 50
Støtte til at råde bod på skader, der er forårsaget af visse naturkatastrofer
1. Støtte til at råde bod på skader, der er forårsaget af jordskælv, laviner, jordskred, oversvømmelser, tornadoer, orkaner, vulkanudbrud og naturligt opståede ukontrollable brande, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 2, litra b), og er fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. Støtten ydes på følgende betingelser:
a)
de kompetente offentlige myndigheder i en medlemsstat skal officielt have anerkendt begivenheden som en naturkatastrofe, og
b)
der skal bestå en direkte forbindelse mellem naturkatastrofen og den skade, som den berørte virksomhed har lidt.
3. Støtteordninger i forbindelse med en bestemt naturkatastrofe skal være indført senest tre år efter, at begivenheden fandt sted. Støtte, der ydes på grundlag af sådanne ordninger, må ydes senest fire år efter, at begivenheden fandt sted.
4. De støtteberettigede omkostninger er omkostningerne ved skader, som er en direkte følge af naturkatastrofen, som vurderet af en uafhængig sagkyndig, der er anerkendt af den kompetente nationale myndighed eller af et forsikringsselskab. Sådanne skader kan omfatte materiel skade på aktiver (såsom bygninger, udstyr, maskiner, beholdninger) og indkomsttab som følge af hel eller delvis indstilling af aktiviteten i en periode på højst seks måneder efter katastrofen. Beregningen af den materielle skade baseres på reparationsomkostningerne ved det berørte aktiv eller dets økonomiske værdi, før katastrofen indtraf. Resultatet af beregningen må ikke overstige de reparationsomkostninger eller det fald i reel markedsværdi, som katastrofen har forårsaget, dvs. forskellen mellem ejendommens værdi umiddelbart før og umiddelbart efter katastrofen. Indkomsttab beregnes på grundlag af den berørte virksomheds økonomiske data (resultatet før renter og skat (EBIT), afskrivninger og lønomkostninger, der alene er knyttet til den virksomhedsenhed, som er berørt af naturkatastrofen) ved at sammenligne de økonomiske data for de seks måneder, der efterfulgte katastrofen, med gennemsnittet af tre udvalgte år blandt de fem år, der gik forud for katastrofen (hvor der ses bort fra de to år med det bedste og det værste økonomiske resultat), og beregnes for samme seksmåneders periode af hvert år. Skaden beregnes for hver individuel støttemodtager.
5. Støtten og andre udbetalinger, hvis formål er at kompensere for skaden, herunder betalinger i henhold til forsikringspolicer, må ikke overstige 100 % af de støtteberettigede omkostninger.
AFDELING 9
Social støtte til beboere i afsidesliggende områder til transportformål
Artikel 51
Social støtte til beboere i afsidesliggende områder til transportformål
1. Støtte til luft- og søbefordring af passagerer er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 2, litra a), og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. Hele støtten skal ydes til slutforbrugere, som har deres sædvanlige opholdssted i afsidesliggende områder.
3. Støtten skal ydes til passagerbefordring på en rute, som forbinder en lufthavn eller havn i et afsidesliggende område med en anden lufthavn eller havn i EØS.
4. Støtten ydes uden forskelsbehandling med hensyn til befordringsvirksomhedens identitet eller tjenesteydelsens art og uden begrænsninger med hensyn til den nøjagtige rute til eller fra det afsidesliggende område.
5. De støtteberettigede omkostninger er prisen for en returbillet fra eller til det afsidesliggende område, inklusive alle de skatter og afgifter, som befordringsvirksomheden opkræver hos forbrugeren.
6. Støtteintensiteten må ikke overstige 100 % af de støtteberettigede omkostninger.
AFDELING 10
Støtte til bredbåndsinfrastruktur
Artikel 52
Støtte til bredbåndsinfrastruktur
1. Investeringsstøtte til udvikling af bredbåndsnet er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. Følgende omkostninger er støtteberettigede:
a)
investeringsomkostninger ved udbredelse af passiv bredbåndsinfrastruktur
b)
investeringsomkostninger ved bredbåndsrelaterede anlægsarbejder
c)
investeringsomkostninger ved udbredelse af basale bredbåndsnet og
d)
investeringsomkostninger ved udbredelse af adgang til næstegenerationsnet (NGA-net).
3. Investeringen foretages i områder, hvor der ikke findes tilsvarende infrastruktur (enten basalt bredbånd eller NGA-net), og når det ikke er sandsynligt, at en sådan infrastruktur vil blive udviklet på kommercielle vilkår inden for tre år, fra den planlagte støtteforanstaltning offentliggøres, hvilket også skal efterprøves gennem en offentlig høring.
4. Støtten ydes på grundlag af en åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende konkurrencepræget udvælgelsesprocedure med overholdelse af princippet om teknologineutralitet.
5. Netoperatøren udbyder bredest mulig aktiv og passiv adgang på en gros-vilkår i henhold til artikel 2, nr. 139), og på fair og ikkediskriminerede betingelser, herunder fysisk unbundling, for så vidt angår NGA-net. En gros-adgangen tildeles for en periode på mindst syv år, og retten til adgang til kabelkanaler og master må ikke være tidsbegrænset. Ved støtte til anlæg af kabelkanaler skal kabelkanalerne være store nok til at omfatte flere kabelnet og forskellige nettopologier.
6. Prisen for en gros-adgang baseres på prissætningsprincipper, der fastsættes af den nationale tilsynsmyndighed og tager udgangspunkt i benchmarks, der anvendes i andre sammenlignelige, mere konkurrenceprægede områder i den pågældende medlemsstat eller i EU, og fastsættes under hensyn til den støtte, som netoperatøren modtager. Den nationale tilsynsmyndighed skal høres om adgangsbetingelser, herunder prissætning, og i tilfælde af tvist mellem adgangssøgende virksomheder og den operatør af infrastruktur, der modtager støtte.
7. Medlemsstaterne skal indføre en kontrol- og tilbagebetalingsmekanisme, hvis støtten til projektet overstiger 10 mio. EUR.
AFDELING 11
Støtte til kultur og bevarelse af kulturarv
Artikel 53
Støtte til kultur og bevarelse af kulturarv
1. Støtte til kultur og bevarelse af kulturarv er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. Der kan ydes støtte til følgende kulturelle formål og aktiviteter:
a)
museer, arkiver, biblioteker, kunst- og kulturcentre og -steder, teatre, operaer, koncertsale, andre organisationer for udøvende kunst, filmhistoriske organisationer og andre lignende kunstneriske og kulturelle infrastrukturer, organisationer og institutioner
b)
materiel kulturarv, herunder alle former for flytbar og fast kulturarv og arkæologiske fundpladser, monumenter, steder og bygninger af historisk interesse, naturarv, der er direkte knyttet til kulturarv, eller som er formelt anerkendt som kultur- eller naturarv af en medlemsstats kompetente offentlige myndigheder
c)
immateriel kulturarv i enhver form, herunder folkloristiske traditioner og kunsthåndværk
d)
kunst- eller kulturarrangementer og forestillinger, festivaler, udstillinger og andre lignende kulturelle aktiviteter
e)
kulturelle og kunstneriske uddannelsesaktiviteter samt fremme af forståelsen for vigtigheden af at beskytte og fremme de kulturelle udtryksformers mangfoldighed gennem uddannelsesprogrammer og programmer, der øger offentlighedens indsigt, herunder med brug af nye teknologier
f)
skrivning, redigering, produktion, distribution, digitalisering og udgivelse af musik og litteratur, herunder oversættelser.
3. Støtten kan bestå i:
a)
investeringsstøtte, herunder støtte til etablering eller opgradering af kulturinfrastruktur
b)
driftsstøtte.
4. I forbindelse med investeringsstøtte består de støtteberettigede omkostninger i omkostninger ved investering i materielle og immaterielle aktiver, herunder:
a)
omkostninger ved etablering, opgradering, erhvervelse, bevarelse eller forbedring af infrastruktur, hvis mindst 80 % af den årlige kapacitet, målt enten som udnyttelse af tid eller plads, anvendes til kulturelle formål
b)
omkostninger ved erhvervelse, herunder leasing, overdragelse eller fysisk flytning af kulturarven
c)
omkostninger ved sikring, bevaring, genopretning og rehabilitering af materiel og immateriel kulturarv, herunder ekstraomkostninger ved opbevaring under passende forhold, specialværktøj, materialer og udgifter til dokumentation, forskning, digitalisering og offentliggørelse
d)
omkostninger ved forbedring af offentlighedens adgang til kulturarv, herunder omkostninger ved digitalisering og andre nye teknologier, omkostninger ved forbedring af tilgængeligheden for personer med særlige behov (navnlig ramper og lifte til handicappede, braille-angivelser og berøringsegnede udstillingsgenstande på museer) og ved fremme af kulturel mangfoldighed, hvad angår præsentationer, programmer og besøgende
e)
omkostninger ved kulturprojekter og -aktiviteter, samarbejde og udvekslingsprogrammer og tilskud, herunder omkostninger ved udvælgelsesprocedurer, reklameomkostninger og omkostninger, der afholdes i direkte tilknytning til projektet.
5. Ved driftsstøtte er følgende omkostninger støtteberettigede:
a)
omkostninger forbundet med kulturinstitutionens eller kulturarvsstedets varige eller regelmæssigt tilbagevendende aktiviteter, herunder udstillinger, forestillinger og arrangementer og lignende kulturaktiviteter, der indgår i den almindelige drift
b)
omkostninger ved kulturelle og kunstneriske uddannelsesaktiviteter samt fremme af forståelsen for vigtigheden af at beskytte og fremme de kulturelle udtryksformers mangfoldighed gennem uddannelsesprogrammer og bevidsthedsskabende programmer, herunder med brug af nye teknologier
c)
omkostninger ved forbedring af offentlighedens adgang til kulturinstitutioner eller kulturarvslokaliteter og -aktiviteter, herunder omkostninger ved digitalisering og brug af nye teknologier samt omkostninger ved forbedring af tilgængeligheden for handicappede
d)
driftsomkostninger, der er direkte knyttet til kulturprojektet eller -aktiviteten, såsom leje eller leasing af fast ejendom og kultursteder, rejseomkostninger, materialer og forsyninger, der er direkte knyttet til kulturprojektet eller -aktiviteten, rumlige strukturer til udstillinger og kulisser, lån, leasing og afskrivning af værktøj, software og udstyr, omkostninger ved adgangsret til ophavsretsbeskyttede værker og andet beslægtet ophavsretsbeskyttet indhold, reklameomkostninger og omkostninger, der kan henføres direkte til projektet eller aktiviteten; afskrivningsomkostninger og finansieringsomkostninger er kun støtteberettigede, hvis de ikke er omfattet af investeringsstøtte
e)
omkostninger ved personale, der arbejder for kulturinstitutionen, kulturarvsstedet eller projektet
f)
omkostninger ved konsulent- og støttetjenester ydet af eksterne konsulenter og tjenesteudbydere, der afholdes i direkte tilknytning til projektet.
6. For investeringsstøtte må støttebeløbet højst være lig forskellen mellem de støtteberettigede omkostninger og driftsresultatet af investeringen. Driftsoverskuddet skal på forhånd trækkes fra de støtteberettigede omkostninger på grundlag af rimelige fremskrivninger eller gennem en tilbagebetalingsmekanisme. Infrastrukturens operatør kan beholde en rimelig fortjeneste i den relevante periode.
7. For driftsstøtte må støttebeløbet højst dække driftsunderskuddene og en rimelig fortjeneste i den relevante periode. Det skal sikres, at dette loft overholdes enten forudgående på grundlag af rimelige fremskrivninger eller via en tilbagebetalingsmekanisme.
8. For støtte på højst 1 mio. EUR kan det maksimale støttebeløb alternativt fastsættes efter den metode, der er omhandlet i stk. 6 og 7 til 80 % af de støtteberettigede omkostninger.
9. Hvad angår udgivelse af musik og litteratur, som fastsat i stk. 2, litra f), må det maksimale støttebeløb ikke overstige enten forskellen mellem de støtteberettigede omkostninger og projektets tilbagediskonterede indtægter eller 70 % af de støtteberettigede omkostninger. Indtægterne skal trækkes fra de støtteberettigede udgifter forudgående eller via en tilbagebetalingsmekanisme. De støtteberettigede omkostninger er omkostningerne ved udgivelse af musik og litteratur, herunder betaling af forfattere (ophavsretslige omkostninger), oversættere, redaktører og andre redaktionelle omkostninger (korrekturlæsning, indføring af rettelser, revision), omkostninger ved grafisk opsætning og ved arbejde til forberedelse af trykning samt trykning eller e-udgivelsesomkostninger.
10. Der kan ikke efter denne artikel ydes støtte til aviser og tidsskrifter, hvad enten de udgives som trykte medier eller elektronisk.
Artikel 54
Støtteordninger for audiovisuelle værker
1. Støtteordninger for manuskriptskrivning, udvikling, produktion, distribution og markedsføring af audiovisuelle værker er forenelige med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. Støtten skal gå til et kulturelt produkt. For at undgå åbenbare fejl i klassificeringen af et produkt som kulturelt skal hver medlemsstat indføre effektive procedurer, f.eks. ved at forslag udvælges af en eller flere bemyndigede personer eller ved brug af en forud fastsat liste over kulturelle kriterier.
3. Støtten kan tage form af:
a)
støtte til produktion af audiovisuelle værker
b)
støtte til forproduktion og
c)
distributionsstøtte.
4. Hvis en medlemsstat gør støtten betinget af territoriale udgiftsforpligtelser, kan der i forbindelse med støtteordninger til produktion af audiovisuelle værker enten:
a)
stilles krav om, at op til 160 % af støtten til produktionen af et givet audiovisuelt værk anvendes i den medlemsstat, der yder støtten, eller
b)
foretages beregning af støtten til produktionen af et givet audiovisuelt værk som en procentdel af udgifterne til produktionsaktiviteter i den medlemsstat, der yder støtten, typisk i tilfælde af støtteordninger i form af skattelettelser.
I begge tilfælde gælder, at hvis en medlemsstat gør projekters støtteberettigelse betinget af et minimumsniveau af produktionsaktiviteter i den pågældende medlemsstat, må dette niveau ikke overstige 50 % af det samlede produktionsbudget. Desuden må det maksimale niveau for udgifter, der er underlagt territoriale udgiftsforpligtelser, under ingen omstændigheder overstige 80 % af det samlede produktionsbudget.
5. Følgende omkostninger er støtteberettigede:
a)
hvad angår produktionsstøtte: de samlede produktionsomkostninger ved audiovisuelle værker, herunder omkostninger ved at forbedre tilgængeligheden for handicappede
b)
hvad angår forproduktionsstøtte: omkostningerne ved manuskriptskrivning og udvikling af audiovisuelle værker
c)
hvad angår distributionsstøtte: omkostningerne ved manuskriptskrivning og markedsføring af audiovisuelle værker.
6. Støtteintensiteten for støtte til produktion af audiovisuelle værker må ikke overstige 50 % af de støtteberettigede omkostninger.
7. Støtteintensiteten kan forhøjes, så den udgør:
a)
op til 60 % af de støtteberettigede omkostninger for produktioner, der går på tværs af grænserne, som støttes af mere end én medlemsstat og omfatter producenter fra mere end én medlemsstat
b)
op til 100 % af de støtteberettigede omkostninger for vanskelige audiovisuelle værker og samproduktioner, der omfatter lande fra OECD's DAC-liste opstillet af Komitéen for Udviklingsbistand.
8. Støtteintensiteten for støtte til forproduktion må ikke overstige 100 % af de støtteberettigede omkostninger. Hvis det udarbejdede manuskript eller projekt omarbejdes til et audiovisuelt værk som f.eks. en film, indregnes forproduktionsomkostningerne i det samlede budget og tages i betragtning ved beregningen af støtteintensiteten. For støtte til distribution gælder den samme støtteintensitet som for støtte til produktion.
9. Støtte må ikke være forbeholdt specifikke produktionsaktiviteter eller enkelte dele af produktionens værdikæde. Støtte til filmstudieinfrastruktur er ikke støtteberettiget efter denne artikel.
10. Støtte må ikke være forbeholdt egne statsborgere, og støttemodtagere må ikke være forpligtet til at have status som en virksomhed i henhold til national ret.
AFDELING 12
Støtte til sportsinfrastruktur og multifunktionel infrastruktur til rekreative aktiviteter
Artikel 55
Støtte til sportsinfrastruktur og multifunktionel infrastruktur til rekreative aktiviteter
1. Støtte til sportsinfrastruktur og multifunktionel infrastruktur til rekreative aktiviteter er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at de betingelser, der er fastsat i denne artikel og i kapitel I, er opfyldt.
2. Sportsinfrastruktur må ikke udelukkende anvendes af en enkelt professionel bruger, der anvender infrastrukturen til sport. Anvendelse af sportsinfrastrukturen af andre professionelle og ikkeprofessionelle brugere, der anvender infrastrukturen til sport, skal årligt optage mindst 20 % af infrastrukturens kapacitet målt i tid. Hvis infrastrukturen anvendes af flere brugere samtidig, beregnes de tilsvarende andele af udnyttelse af kapaciteten målt i tid.
3. Multifunktionel infrastruktur til rekreative aktiviteter består af faciliteter til rekreative aktiviteter med en multifunktionel karakter og med navnlig et udbud af kulturelle og rekreative aktiviteter med undtagelse af forlystelsesparker og hotelfaciliteter.
4. Det skal være muligt for flere brugere at få adgang til sportsinfrastrukturen eller den multifunktionelle infrastruktur til rekreative aktiviteter, og adgangen skal gives på gennemsigtige og ikkediskriminerende betingelser. Virksomheder, som har finansieret mindst 30 % af investeringsomkostningerne ved infrastrukturen, kan indrømmes præferentiel adgang på mere favorable betingelser, forudsat at disse betingelser er gjort offentligt tilgængelige.
5. Når sportsinfrastruktur anvendes af professionelle sportsklubber, sikrer medlemsstaterne, at prisen for anvendelse er gjort offentligt tilgængelig.
6. Koncessioner og andre former for overdragelse til tredjepart af opførelses-, opgraderings- og/eller driftsopgaver vedrørende sportsinfrastrukturen eller den multifunktionelle infrastruktur til rekreative aktiviteter skal tildeles på et åbent, gennemsigtigt og ikkediskriminerende grundlag under hensyntagen til de gældende regler for offentlige indkøb.
7. Støtten kan bestå i:
a)
investeringsstøtte, herunder støtte til etablering eller opgradering af sportsinfrastruktur og multifunktionel infrastruktur til rekreative aktiviteter
b)
driftsstøtte til sportsinfrastruktur.
8. Ved investeringsstøtte til sportsinfrastruktur og multifunktionel infrastruktur til rekreative aktiviteter består de støtteberettigede omkostninger i omkostningerne ved investering i materielle og immaterielle aktiver.
9. Ved driftsstøtte til sportsinfrastruktur og multifunktionel infrastruktur til rekreative aktiviteter består de støtteberettigede omkostninger i driftsomkostningerne ved infrastrukturens serviceydelser. Disse driftsomkostninger omfatter udgifter til personale, materialer, udliciterede tjenester, kommunikation, energi, vedligeholdelse, husleje, administration osv., men ikke afskrivninger og finansieringsomkostninger, hvis de dækkes af investeringsstøtte.
10. Ved investeringsstøtte til sportsinfrastruktur og multifunktionel infrastruktur til rekreative aktiviteter må støttebeløbet højst være lig forskellen mellem de støtteberettigede omkostninger og driftsresultatet af investeringen. Driftsoverskud trækkes fra de støtteberettigede omkostninger forudgående på grundlag af rimelige fremskrivninger eller via en tilbagebetalingsmekanisme.
11. Ved driftsstøtte til sportsinfrastruktur og multifunktionel infrastruktur til rekreative aktiviteter må støttebeløbet højst være lig driftsunderskuddet i den relevante periode. Det skal sikres, at dette loft overholdes enten forudgående på grundlag af rimelige fremskrivninger eller via en tilbagebetalingsmekanisme.
12. For støtte på højst 1 mio. EUR kan det maksimale støttebeløb alternativt fastsættes efter den metode, der er omhandlet i stk. 10 og 11 til 80 % af de støtteberettigede omkostninger.
AFDELING 13
Støtte til lokal infrastruktur
Artikel 56
Investeringsstøtte til lokal infrastruktur
1. Finansiering af etablering eller opgradering af lokal infrastruktur der på lokalt plan bidrager til at forbedre erhvervs- og forbrugermiljøet og til at modernisere og udvikle industrigrundlaget, er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, og er fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, forudsat at betingelserne i denne artikel og i kapitel I er opfyldt.
2. Denne artikel finder ikke anvendelse på støtte til infrastruktur, der er omfattet af andre dele af kapitel III i denne forordning, bortset fra afdeling 1 - Regionalstøtte. Denne artikel finder heller ikke anvendelse på lufthavns- og havneinfrastruktur.
3. Der skal gives adgang til infrastrukturen til interesserede brugere på åbne, gennemsigtige og ikkediskriminerende betingelser. Den betaling, der opkræves for anvendelse eller ved salg af infrastrukturen, skal svare til markedsprisen.
4. Koncessioner og andre former for overdragelse til tredjepart af infrastrukturens drift skal tildeles på åbent, gennemsigtigt og ikkediskriminerende grundlag under hensyntagen til de gældende regler for offentlige aftaler.
5. De støtteberettigede omkostninger består i omkostningerne ved investering i materielle og immaterielle aktiver.
6. Støttebeløbet må højst være lig forskellen mellem de støtteberettigede omkostninger og driftsresultatet af investeringen. Driftsoverskud trækkes fra de støtteberettigede omkostninger enten forudgående på grundlag af rimelige fremskrivninger eller via en tilbagebetalingsmekanisme.
7. Specialiseret infrastruktur er ikke fritaget efter denne artikel.
KAPITEL IV
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 57
Ophævelse
Forordning (EF) nr. 800/2008 ophæves.
Artikel 58
Overgangsbestemmelser
1. Denne forordning finder anvendelse på individuel støtte, der ydes inden dens ikrafttrædelse, hvis støtten opfylder alle denne forordnings betingelser, med undtagelse af artikel 9.
2. Støtte, der ikke er fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, i medfør af denne eller andre tidligere gældende forordninger, der er vedtaget i henhold til artikel 1 i forordning (EF) nr. 994/98, vurderes af Kommissionen i overensstemmelse med de relevante rammebestemmelser, retningslinjer og meddelelser.
3. Individuel støtte, der ydes inden den 1. januar 2015 i overensstemmelse med en forordning, der er vedtaget i henhold til artikel 1 i forordning (EF) nr. 994/98, og som er i kraft på tidspunktet for støttens tildeling, er forenelig med det indre marked og fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, dog undtaget regionalstøtte. Risikokapitalstøtteordninger til SMV'er, der er etableret inden den 1. juli 2014, og som er fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, efter forordning (EF) nr. 800/2008, er fortsat fritagede og forenelige med det indre marked, indtil finansieringsaftalen udløber, forudsat at tilsagnet om offentlig finansiering af den støttede kapitalfond på grundlag af denne aftale blev givet inden den 1. januar 2015, og at de øvrige betingelser for fritagelse fortsat er opfyldt.
4. Bortset fra regionalstøtteordninger er enhver støtteordning, der er fritaget efter denne forordning, fortsat fritaget i en overgangsperiode på seks måneder efter forordningens udløb. Fritagelsen af regionalstøtteordninger udløber samtidig med de godkendte regionalstøttekort. Fritagelsen af risikofinansieringsstøtte i henhold til artikel 21, stk. 2, litra a), udløber ved udgangen af den periode, der er fastsat i finansieringsaftalen, forudsat at tilsagnet om offentlig finansiering til de støttede kapitalfonde blev givet på grundlag af en sådan aftale senest seks måneder efter udløbet af denne forordnings gyldighedsperiode, og at alle andre betingelser for fritagelse fortsat er opfyldt.
Artikel 59
Denne forordning træder i kraft den 1. juli 2014.
Den finder anvendelse indtil den 31. december 2020.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 17. juni 2014.
UREDBA KOMISIJE (EU) br. 651/2014
оd 17. lipnja 2014.
o ocjenjivanju određenih kategorija potpora spojivima s unutarnjim tržištem u primjeni članaka 107. i 108. Ugovora
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 4.,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 994/98 od 7. svibnja 1998. o primjeni članaka 92. i 93. Ugovora o osnivanju Europske zajednice na određene kategorije horizontalnih državnih potpora (1), a posebno njezin članak 1. stavak 1. točke (a) i (b),
nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom za državne potpore,
budući da:
(1)
Državno financiranje koje ispunjuje kriterije iz članka 107. stavka 1. Ugovora čini državnu potporu i podložno je obvezi prijave Komisiji na temelju članka 108. stavka 3. Ugovora. Međutim, u skladu s člankom 109. Ugovora Vijeće može odrediti kategorije potpora koje se izuzimaju od te obveze prijave. U skladu s člankom 108. stavkom 4. Ugovora Komisija može donijeti uredbe koje se odnose na te kategorije državnih potpora. Na temelju Uredbe Vijeća (EZ) br. 994/98 Komisija je, u skladu s člankom 109. Ugovora, ovlaštena ocijeniti da se pod određenim uvjetima sljedeće kategorije potpora mogu izuzeti od obveze prijave: potpore malim i srednjim poduzećima (MSP-ovi), potpore u korist istraživanja i razvoja, potpore u korist zaštite okoliša, potpore za zapošljavanje i usavršavanje i potpore koje su u skladu s kartom koju je Komisija odobrila za svaku državu članicu za dodjelu regionalnih potpora. Na temelju toga Komisija je donijela Uredbu Komisije (EZ) br. 800/2008 (2). Uredba (EZ) br. 800/2008 izvorno se primjenjivala do 31. prosinca 2013., no Uredbom Komisije (EU) br. 1224/2013 od 29. studenoga 2013. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 800/2008 u vezi s razdobljem njezine primjene (3) naknadno je produljena te sada prestaje važiti 30. lipnja 2014. Dana 22. srpnja 2013. Uredba (EZ) br. 994/98 izmijenjena je Uredbom Vijeća (EU) br. 733/2013 od 22. srpnja 2013. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 994/98 o primjeni članaka 92. i 93. Ugovora o osnivanju Europske zajednice na određene kategorije horizontalnih državnih potpora (4) kako bi se Komisiju ovlastilo da skupno izuzeće proširi na nove kategorije potpora, za koje je moguće utvrditi jasne uvjete spojivosti. Te nove kategorije potpora na koje se primjenjuje skupno izuzeće uključuju: potpore za nadoknadu štete prouzročene određenim prirodnim katastrofama, socijalne potpore za prijevoz stanovnika udaljenih regija, potpore za širokopojasne infrastrukture, potpore za inovacije, potpore za kulturu i očuvanje baštine, potpore za sportske i višenamjenske rekreativne infrastrukture. Pod uvjetom da se u budućnosti razvije dovoljno iskustva utemeljenog na slučajevima te se time omogući izrada operativnih kriterija za izuzimanje kojima će se omogućiti ex ante spojivost ostalih kategorija potpore, Komisija namjerava revidirati područje primjene ove Uredbe radi uključivanja određenih vrsta potpore koje se odnose na ta područja. Posebno, Komisija namjerava do prosinca 2015. razviti kriterije za infrastrukturu luka i zračnih luka.
(2)
Komunikacijom o modernizaciji državnih potpora u EU-u (SAM) (5) Komisija je započela opsežnu reviziju pravila o državnim potporama. Glavni ciljevi modernizacije su: i. postići održiv, inteligentan i uključiv rast na konkurentnom unutarnjem tržištu, istodobno doprinoseći naporima država članica u učinkovitijoj uporabi javnih financija, ii. usredotočiti Komisijino ispitivanje mjera potpore ex ante na slučajeve s najvećim učinkom na unutarnje tržište, istodobno jačajući suradnju država članica u provedbi državnim potpora, te iii. pojednostavniti pravila i omogućiti brže, informiranije i vjerodostojnije donošenje odluka na temelju jasne gospodarske opravdanosti, zajedničkog pristupa i jasnih obveza. Revizija Uredbe (EZ) br. 800/2008 središnji je element SAM-a.
(3)
Ovom bi Uredbom trebalo omogućiti bolje raspoređivanje prioriteta pri provedbi državnih potpora, njezino pojednostavnjivanje te povećanje transparentnosti, učinkovite evaluacije i kontrole usklađenosti s pravilima o državnim potporama na nacionalnoj razini i na razini Unije, uz očuvanje institucijskih nadležnosti Komisije i država članica. U skladu s načelom proporcionalnosti ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.
(4)
Zahvaljujući iskustvu stečenom u primjeni Uredbe (EZ) br. 800/2008 Komisija može bolje utvrditi uvjete u kojima se određene kategorije potpora mogu smatrati spojivima s unutarnjim tržištem te proširiti područje primjene skupnih izuzeća. Iz tog iskustva vidljiva je i nužnost jačanja transparentnosti, praćenja i ispravne evaluacije vrlo velikih programa s obzirom na njihov učinak na tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu.
(5)
Opće uvjete za primjenu ove Uredbe trebalo bi utvrditi na temelju skupa zajedničkih načela kojima se osigurava da potpore budu u službi zajedničkog interesa, da imaju jasan učinak poticaja, da su odgovarajuće i razmjerne, da se dodjeljuju potpuno transparentno, da su podložne mehanizmu nadzora i redovnoj evaluaciji te da ne utječu negativno na trgovinske uvjete u mjeri koja je suprotna zajedničkom interesu.
(6)
Svaku potporu koja ispunjuje sve uvjete utvrđene u ovoj Uredbi, i opće i posebne za odgovarajuće kategorije potpora, trebalo bi izuzeti od obveze prijave utvrđene u članku 108. stavku 3. Ugovora.
(7)
Državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora koje nisu obuhvaćene ovom Uredbom i dalje su podložne obvezi prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora. Ovom se Uredbom ne dovodi u pitanje mogućnost država članica da prijave potpore čiji ciljevi odgovaraju ciljevima obuhvaćenima ovom Uredbom.
(8)
S obzirom na to da veliki programi imaju veći potencijalni učinak na trgovinu i tržišno natjecanje, programi čiji godišnji proračun za državne potpore premašuje određeni prag temeljen na apsolutnoj vrijednosti u načelu bi trebali biti podložni evaluaciji državnih potpora. Evaluacija bi trebala biti usmjerena na provjeravanje jesu li postignute pretpostavke i uvjeti na temelju kojih se utvrđuje spojivost programa i učinkovitosti mjere potpore s obzirom na opće i posebne ciljeve te pružiti uvid o učinku programa na tržišno natjecanje i trgovinu. Kako bi se osiguralo jednako postupanje, evaluaciju državnih potpora trebalo bi provoditi na temelju plana evaluacije koji je odobrila Komisija. Iako bi taj plan uobičajeno trebalo sastaviti u trenutku osmišljavanja programa i odobriti na vrijeme za stupanje programa na snagu, to možda neće biti moguće u svim slučajevima. Stoga će se ova Uredba, kako bi se izbjeglo odgađanje njihova stupanja na snagu, na te programe primjenjivati tijekom razdoblja od najviše šest mjeseci. Nakon odobrenja plana evaluacije Komisija može odlučiti produljiti to razdoblje. U tu svrhu bi plan evaluacije trebalo dostaviti Komisiji u roku od 20 radnih dana od stupanja programa na snagu. Komisija iznimno može odlučiti i da, s obzirom na specifičnosti pojedinog slučaja, evaluacija nije nužna. Komisija bi od države članice trebala primiti potrebne informacije kako bi bila u mogućnosti izvršiti procjenu plana evaluacije, a dodatne informacije zatražiti bez nepotrebnog odgađanja kako bi državi članici omogućila da dostavi elemente koji Komisiji nedostaju za donošenje odluke. S obzirom na novinu tog postupka Komisija će u zasebnom dokumentu dostaviti detaljne smjernice o postupku koji treba primjenjivati tijekom šestomjesečnog razdoblja za odobrenje plana evaluacije te odgovarajuće obrasce za podnošenje planova evaluacije. Izmjene programa podložnih evaluaciji, osim izmjena koje ne mogu utjecati na spojivost programa potpore u skladu s ovom Uredbom ili znatno utjecati na sadržaj odobrenog plana evaluacije, trebalo bi ocjenjivati uzimajući u obzir ishod evaluacije te isključiti iz područja primjene ove Uredbe. Za formalne i administrativne izmjene ili izmjene izvršene u skladu s okvirom o mjerama koje sufinancira EU ne bi se, u načelu, trebalo smatrati da znatno utječu na sadržaj odobrenog plana evaluacije.
(9)
Ova se Uredba ne bi trebala primjenjivati na potpore uvjetovane time da se prednost daje uporabi domaćih proizvoda pred uvezenima ili na potpore za djelatnosti povezane s izvozom. Posebno se ne bi trebala primjenjivati na potpore kojima se financira ustrojavanje distribucijske mreže i upravljanje njome u drugim zemljama. Potpore kojima se pokrivaju troškovi sudjelovanja na trgovinskim sajmovima ili troškovi studija ili savjetodavnih usluga potrebnih za uvođenje novog ili postojećeg proizvoda na novo tržište u drugoj državi članici ili u trećoj zemlji uobičajeno ne predstavljaju potpore djelatnostima povezanima s izvozom.
(10)
Ova bi se Uredba u načelu trebala primjenjivati na većinu sektora gospodarstva. Međutim, u određenim sektorima, kao što su sektor ribarstva i akvakulture te primarna poljoprivredna proizvodnja, područje primjene trebalo bi ograničiti s obzirom na posebna primjenjiva pravila.
(11)
Ova bi se Uredba trebala primjenjivati na preradu i stavljanje na tržište poljoprivrednih proizvoda, pod uvjetom da su ispunjeni određeni uvjeti. Za potrebe ove Uredbe preradom ili stavljanjem na tržište ne bi trebalo smatrati djelatnosti na poljoprivrednim dobrima koje su neophodne za pripremu proizvoda za prvu prodaju, niti prvu prodaju preprodavateljima i prerađivačima koju obavlja primarni proizvođač, niti bilo koju djelatnost kojom se proizvod priprema za prvu prodaju.
(12)
Ova se Uredbe ne bi trebala primjenjivati na potpore za zatvaranje nekonkurentnih rudnika ugljena, koje su obuhvaćene Uredbom Vijeća od 10. prosinca 2010. o državnim potporama za zatvaranje nekonkurentnih rudnika ugljena (6). Ova bi se Uredba trebala primjenjivati na ostale vrste potpore u sektoru ugljena, osim na regionalne potpore.
(13)
Komisija bi trebala osigurati da odobrene potpore ne utječu negativno na trgovinske uvjete u mjeri koja je suprotna zajedničkom interesu. Prema tome, potpore u korist korisnika koji podliježe neizvršenom nalogu za povrat sredstava na temelju prethodne odluke Komisije kojom se potpora ocjenjuje nezakonitom i nespojivom s unutarnjim tržištem trebalo bi isključiti iz područja primjene ove Uredbe, uz iznimku programâ potpora za nadoknadu štete prouzročene određenim prirodnim katastrofama.
(14)
Potpore dodijeljene poduzetnicima u teškoćama trebalo bi isključiti iz područja primjene ove Uredbe jer bi te potpore trebalo ocjenjivati u okviru Smjernica Zajednice o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje poduzeća u teškoćama od 1. listopada 2004. (7) produljenih Komunikacijom Komisije o produljenju primjene Smjernica Zajednice o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje poduzeća u teškoćama od 1. listopada 2004. (8) ili naknadnih smjernica koje su naslijedile te Smjernice kako bi se spriječilo izbjegavanje tih Smjernica, osim programa potpora za nadoknadu štete prouzročene određenim prirodnim katastrofama. Radi osiguranja pravne sigurnosti, treba uspostaviti jasne kriterije koji ne zahtijevaju ocjenu svih pojedinosti situacije pojedinog poduzetnika kako bi se utvrdilo smatra li se određeni poduzetnik poduzetnikom u teškoćama za potrebe ove Uredbe.
(15)
Provedba propisa o državnim potporama uvelike ovisi o suradnji država članica. Stoga bi države članice trebale poduzeti sve potrebne mjere kako bi se osiguralo poštovanje ove Uredbe, uključujući spojivost pojedinačnih potpora dodijeljenih na temelju programa koji ispunjuju uvjete za skupno izuzeće.
(16)
Zbog velikog rizika negativnog učinka na trgovinske uvjete, velike iznose potpora dodijeljenih pojedinačno ili zbrajanjem potpora Komisija bi trebala ocjenjivati na temelju prijave. Stoga bi razinu pragova za svaku kategoriju potpora unutar područja primjene ove Uredbe trebalo postaviti uzimajući u obzir dotičnu kategoriju potpore i njezin vjerojatni učinak na trgovinske uvjete. Svaka potpora dodijeljena u iznosu koji premašuje te pragove i dalje bi trebala biti podložna obvezi prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora. Pragovi utvrđeni u ovoj Uredbi ne bi se smjeli izbjegavati umjetnim razdvajanjem programa ili projekata potpore na nekoliko programa ili projekata potpore sa sličnim karakteristikama, ciljevima ili korisnicima.
(17)
Za potrebe transparentnosti, jednakog postupanja i učinkovitog praćenja ova bi se Uredba trebala primjenjivati samo na potpore za koje je moguće točno izračunati bruto ekvivalent bespovratnog sredstva ex ante bez potrebe za procjenom rizika („transparentne potpore”). Za određene posebne instrumente potpore, poput zajmova, jamstava, poreznih mjera, mjera rizičnog financiranja, a posebno povratnih predujmova, ovom bi se Uredbom trebale utvrditi uvjete na temelju kojih se oni mogu smatrati transparentnima. Dokapitalizacije se ne bi trebale smatrati transparentnim potporama, ne dovodeći u pitanje posebne uvjete o rizičnom financiranju i potpore za novoosnovana poduzeća. Potpore u obliku jamstava trebalo bi smatrati transparentnima ako je bruto ekvivalent bespovratnog sredstva izračunan na temelju premija sigurne luke utvrđenih za dotičnu vrstu poduzetnika. Za mala i srednja poduzeća („MSP-ovi”) se u Obavijesti Komisije o primjeni članaka 87. i 88. Ugovora EZ-a na državne potpore u obliku jamstava (9) navode razine godišnje premije iznad kojih se državno jamstvo ne smatra potporom.
(18)
Kako bi se osiguralo da su potpore neophodne i da se njima potiče daljnji razvoj djelatnosti ili projekata, ova se Uredba ne bi trebala primjenjivati na potpore za djelatnosti kojima bi se korisnik ionako bavio i bez potpore. Potpore bi trebalo izuzeti od obveze prijave na temelju ove Uredbe isključivo ako rad na projektu ili djelatnosti kojima je dodijeljena potpora započne nakon što je korisnik podnio pisani zahtjev za potporu.
(19)
U odnosu na jednokratne potpore koje su obuhvaćene ovom Uredbom, a dodjeljuju se korisniku koji je veliko poduzeće, država članica bi trebala ispuniti uvjete povezane s učinkom poticaja koji se primjenjuju na korisnike koji su MSP-ovi te osigurati da korisnik u internom dokumentu sastavi analizu održivosti projekta ili djelatnosti kojima je dodijeljena potpora s potporom i bez nje. Država članica bi trebala provjeriti potvrđuje li se tim internim dokumentom znatno povećanje opsega projekta/djelatnosti, znatno povećanje ukupnog iznosa koji korisnik troši za subvencionirani projekt/djelatnost, ili znatno povećanje brzine dovršenja dotičnog projekta/djelatnosti. Trebalo bi se smatrati da regionalne potpore imaju učinak poticaja ako bez potpore projekt ulaganja ne bi bio proveden u potpomognutoj regiji.
(20)
Automatski programi potpora u obliku poreznih pogodnosti i dalje bi trebali biti podložni posebnom uvjetu u odnosu na učinak poticaja, s obzirom na činjenicu da se ta vrsta potpora dodjeljuje na temelju postupaka koji se razlikuju od postupaka za dodjelu ostalih kategorija potpora. Ti bi programi već trebali biti doneseni prije početka rada na projektu ili djelatnosti kojima je dodijeljena potpora. Međutim, taj se uvjet ne bi trebao primjenjivati na programe koji su nasljednici poreznih programa, pod uvjetom da je djelatnost bila obuhvaćena prethodnim poreznim programima u obliku poreznih pogodnosti. Ključni trenutak za ocjenu učinka poticaja tih programa je trenutak kada je porezna mjera prvi put uvedena u izvorni program, koji je naknadno zamijenjen njegovim nasljednikom.
(21)
U odnosu na regionalne operativne potpore, regionalne potpore za urbani razvoj, potpore za pristup financiranju za MSP-ove, potpore za zapošljavanje radnika u nepovoljnom položaju, potpore za zapošljavanje radnika s invaliditetom i potpore za nadoknadu dodatnih troškova zapošljavanja radnika s invaliditetom, potpore u obliku smanjenja poreza za zaštitu okoliša, potpore za nadoknadu štete prouzročene određenim prirodnim katastrofama, socijalne potpore za prijevoz stanovnika udaljenih regija i potpore za kulturu i očuvanje baštine, zahtjev u pogledu postojanja učinka poticaja ne primjenjuje se ili bi se trebalo pretpostaviti da je ispunjen ako su ispunjeni posebni uvjeti za te kategorije potpora utvrđeni u ovoj Uredbi.
(22)
Kako bi se osiguralo da su potpore razmjerne i ograničene na neophodni iznos, maksimalne iznose potpora trebalo bi, kad god je to moguće, utvrditi kao intenzitete potpore u odnosu na iznos prihvatljivih troškova. Ako se maksimalni intenzitet potpore ne može odrediti jer se ne mogu utvrditi prihvatljivi troškovi, ili radi omogućivanja jednostavnijih instrumenata za manje iznose, trebali bi se utvrditi maksimalni iznosi potpora u nominalnim iznosima, kako bi se osigurala razmjernost mjera potpore. Prema iskustvu Komisije, intenzitet potpore i maksimalni iznosi potpora trebali bi biti fiksni, i to na razini kojom se što manje narušava tržišno natjecanje u sektoru kojem je dodijeljena potpora, a istodobno na odgovarajući način rješava tržišni nedostatak ili pitanje kohezije. U odnosu na regionalne potpore za ulaganje, intenzitet potpore trebao bi biti u skladu s dopuštenim intenzitetima potpore na temelju karata regionalnih potpora.
(23)
U izračun intenziteta potpore trebalo bi uključiti samo prihvatljive troškove. Potpore koje premašuju odgovarajući intenzitet potpore zahvaljujući uključivanju neprihvatljivih troškova ne izuzimaju se na temelju ove Uredbe. Utvrđivanje prihvatljivih troškova trebalo bi se popratiti jasnim, konkretnim i ažuriranim pisanim dokazima. Svi iznosi koji se upotrebljavaju trebali bi biti iznosi prije svih odbitaka poreza ili kakvog drugog troška. Potpore koje se isplaćuju u više obroka trebalo bi diskontirati na njihovu vrijednost u trenutku dodjele. Prihvatljive troškove također bi trebalo diskontirati na njihovu vrijednost u trenutku dodjele. Kamatna stopa koja se primjenjuje na diskontiranje i izračun iznosa potpore za potpore koje nemaju oblik bespovratnog sredstva trebala bi biti diskontna odnosno stopa primjenjiva u trenutku dodjele, kako je utvrđeno u Komunikaciji Komisije o reviziji metode utvrđivanja referentnih i diskontnih stopa (10). Ako se potpore dodjeljuju u obliku poreznih pogodnosti, obroke potpore trebalo bi diskontirati na temelju diskontnih stopa primjenjivih u trenutcima kad porezne pogodnosti stupe na snagu. Trebalo bi promicati upotrebljavanje potpora u obliku povratnih predujmova jer se tim instrumentima podjele rizika pogoduje jačanju učinka poticaja potpora. Stoga treba utvrditi da se, ako se potpore dodjeljuju u obliku povratnih predujmova, primjenjivi intenziteti potpore utvrđeni u ovoj Uredbi mogu povećati, uz iznimku regionalnih potpora jer se one mogu izuzeti isključivo ako su u skladu s odobrenim kartama.
(24)
U slučaju poreznih pogodnosti primjenjivih na buduće poreze primjenjiva diskontna stopa i točan iznos obroka potpore ne moraju nužno biti poznati unaprijed. U tom slučaju države članice trebale bi unaprijed odrediti gornju vrijednost diskontirane vrijednosti potpore uz poštovanje primjenjivog intenziteta potpore. Naknadno, kada se sazna iznos obroka potpore za određeni dan, može se provesti diskontiranje na temelju diskontne stope primjenjive u tom trenutku. Diskontirana vrijednost svakog obroka potpore trebala bi se oduzeti od ukupnog iznosa gornje vrijednosti (iznos gornje vrijednosti).
(25)
Kako bi se odredilo poštuju li se pragovi za prijavu i maksimalni intenziteti potpore utvrđeni ovom Uredbom, trebalo bi uzeti u obzir ukupni iznos mjera državnih potpora za djelatnost ili projekt kojima je dodijeljena potpora. Nadalje, ovom bi se Uredbom trebale utvrditi okolnosti u kojima se različite kategorije potpora mogu zbrajati. Potpore koje se izuzimaju na temelju ove Uredbe mogu se zbrajati sa svim ostalim potporama spojivima s unutarnjim tržištem koje se izuzimaju na temelju neke druge uredbe ili koje je Komisija odobrila pod uvjetom da se te druge mjere potpora odnose na različite prihvatljive troškove koje je moguće utvrditi. Ako se različiti izvori potpore odnose na iste prihvatljive troškove, bilo da se oni djelomično ili potpuno preklapaju, zbrajanje potpora trebalo bi dopustiti do najvišeg intenziteta potpore ili iznosa potpore primjenjivog na tu potporu na temelju ove Uredbe. Ovom bi se Uredbom trebala utvrditi posebna pravila za zbrajanje mjera potpore s prihvatljivim troškovima koje je moguće utvrditi i bez njih, za zbrajanje s potporama de minimis i za zbrajanje s potporama u korist radnika s invaliditetom. De minimis potpore često se ne dodjeljuju za određene prihvatljive troškove koje je moguće utvrditi niti ih se njima može pripisati. U tom slučaju trebalo bi omogućiti neometano zbrajanje de minimis potpora s državnim potporama izuzetima na temelju ove Uredbe. Ako se, međutim, de minimis potpore dodjeljuju za iste prihvatljive troškove koje je moguće utvrditi kao i državne potpore izuzete na temelju ove Uredbe, zbrajanje trebalo bi dopustiti samo do maksimalnog intenziteta potpore utvrđenog u Poglavlju III. ove Uredbe.
(26)
Financiranje Unije kojim centralno upravljaju institucije, agencije, zajednička poduzeća ili druga tijela Unije i koje nije izravno ili neizravno pod kontrolom država članica ne predstavlja državnu potporu. Ako se financiranje Unije kombinira s državnim potporama, za potrebe određivanja poštuju li se pragovi za prijavu i maksimalni intenziteti potpore, u obzir bi se trebale uzimati samo državne potpore, pod uvjetom da ukupan iznos javnog financiranja dodijeljen u odnosu na iste prihvatljive troškove ne premašuje najpovoljniju stopu financiranja utvrđenu u primjenjivim propisima zakonodavstva Unije.
(27)
S obzirom na to da su državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora u načelu zabranjene, važno je da sve strane mogu provjeriti je li određena potpora dodijeljena u skladu s primjenjivim pravilima. Stoga je transparentnost državnih potpora ključna za ispravnu primjenu pravila iz Ugovora i omogućuje bolju usklađenost, veću odgovornost, stručni pregled, a u konačnici i učinkovitiju javnu potrošnju. Kako bi se osigurala transparentnost, ovom se Uredbom trebalo bi zahtijevati da države članice uspostave sveobuhvatne internetske stranice o državnim potporama na regionalnoj ili nacionalnoj razini, na kojima se iznose sažeci informacija o svakoj mjeri potpore izuzetoj na temelju ove Uredbe. Ta bi obveza trebala biti uvjet za spojivost pojedinačne potpore s unutarnjim tržištem. U skladu s uobičajenom praksom objavljivanja informacija iz Direktive 2013/37/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o izmjeni Direktive 2003/98/EZ o ponovnoj uporabi informacija javnog sektora (11), trebalo bi upotrebljavati standardizirani oblik radi omogućivanja pretraživanja i preuzimanja informacija te njihova jednostavnog objavljivanja na internetu. Poveznice na internetske stranice o državnim potporama za svaku državu članicu trebale bi se objaviti na internetskoj stranici Komisije. U skladu s člankom 3. Uredbe (EZ) br. 994/98, kako je izmijenjena Uredbom (EU) br. 733/2013, sažetak informacija o svakoj mjeri potpore koja se izuzima na temelju ove Uredbe trebao bi se objaviti na internetskoj stranici Komisije.
(28)
Kako bi se osiguralo učinkovito praćenje mjera potpore u skladu s Uredbom (EZ) br. 994/98, kako je izmijenjena Uredbom (EU) br. 733/2013, treba uspostaviti zahtjeve u odnosu na izvješćivanje država članica o mjerama potpore koje se izuzimaju na temelju ove Uredbe i primjenom ove Uredbe. Osim toga, trebalo bi donijeti pravila o evidenciji koju države članice moraju voditi u vezi s potporama koje se izuzimaju na temelju ove Uredbe, uzimajući u obzir rokove zastare utvrđene u članku 15. Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 od 22. ožujka 1999. o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 93. Ugovora o EZ-u (12).
(29)
Radi jačanja učinkovitosti uvjeta spojivosti utvrđenih u ovoj Uredbi, u slučaju nepoštovanja tih zahtjeva Komisiji bi se trebalo omogućiti ukidanje pogodnosti skupnog izuzeća za buduće mjere potpore. Ako se nepoštovanje ove Uredbe odnosi samo na ograničenu skupinu mjera ili određena tijela uprave, Komisija bi trebala imati mogućnost ograničiti ukidanje pogodnosti skupnog izuzeća određene vrste potpore, određene korisnike ili mjere potpore koje su donijela određena tijela. Tim bi se ciljanim ukidanjem trebalo omogućiti proporcionalno otklanjanje izravno povezano s utvrđenim nepoštovanjem ove Uredbe. U slučaju neispunjenja uvjeta spojivosti utvrđenih u poglavljima I. i III., dodijeljene potpore nisu obuhvaćene ovom Uredbom i slijedom toga predstavljaju nezakonite potpore, koje Komisija ispituje u okviru relevantnog postupka utvrđenog u Uredbi (EZ) br. 659/1999. U slučaju neispunjenja zahtjeva iz poglavlja II., ukidanje pogodnosti skupnog izuzeća u odnosu na buduće mjere potpore ne utječe na činjenicu da se na prethodne mjere potpore koje su bile u skladu s ovom Uredbom primjenjivalo skupno izuzeće.
(30)
Radi uklanjanja razlika koje mogu izazvati narušavanje tržišnog natjecanja i olakšanja koordinacije između različitih inicijativa Unije i nacionalnih inicijativa o MSP-ovima te zbog administrativne jasnoće i pravne sigurnosti, definicija MSP-ova koja se upotrebljava u ovoj Uredbi trebala bi se temeljiti na definiciji iz Preporuke Komisije 2003/361/EZ od 6. svibnja 2003. o definiciji mikro, malih i srednjih poduzeća (13).
(31)
Rješavanjem ograničenja nerazvijenih regija, regionalnim se potporama promiče gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija država članica i Unije kao cjeline. Regionalne potpore oblikovane su tako da se njima pomaže razvoj najnerazvijenijih područja podržavanjem ulaganja i otvaranjem radnih mjesta u održivom kontekstu. Na područjima koja ispunjuju uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (a) Ugovora, regionalne potpore mogu se dodijeliti radi promicanja osnivanja novih poslovnih jedinica, proširenja kapaciteta postojećih poslovnih jedinica, diversifikacije proizvodnje poslovne jedinice ili temeljite promjene u sveukupnom proizvodnom procesu postojeće poslovne jedinice. Uzimajući u obzir da regionalna ograničenja manje utječu na velika poduzeća nego na MSP-ove, pri ulaganju u područje koje ispunjuje uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora, regionalne potpore velikim poduzećima trebalo bi izuzeti od obveze prijave isključivo za početna ulaganja u korist nove ekonomske djelatnosti u tim područjima.
(32)
Ako je program regionalnih potpora usmjeren na ograničen broj sektora gospodarstva, cilj i vjerojatni učinci programa mogli bi biti više sektorske nego horizontalne naravi. Stoga se sektorski programi ne izuzimaju od obveze prijave. Međutim, Komisija na temelju prijave može ocijeniti njihove moguće pozitivne učinke u skladu s primjenjivim smjernicama, okvirima ili odlukama. To se posebno odnosi na programe potpora kojima se obuhvaćaju ekonomske djelatnosti u sektoru ugljena, sektoru brodogradnje i sektoru prometa. Nadalje, s obzirom na posebna obilježja sektora čelika i sintetičkih vlakana, smatra se da u tim sektorima pozitivni učinci kohezije ne mogu prevagnuti pred negativnim učincima regionalnih potpora; stoga se regionalne potpore ne mogu dodijeliti u tim sektorima. Konačno, sektor turizma i sektor širokopojasnih infrastruktura imaju važnu ulogu u nacionalnim gospodarstvima i općenito imaju posebno pozitivan učinak na regionalni razvoj. Stoga programe regionalnih potpora usmjerene na turističke djelatnosti i na širokopojasne infrastrukture trebalo bi izuzeti od obveze prijave. Prerada i stavljanje na tržište poljoprivrednih proizvoda također su snažno povezani s lokalnim i regionalnim gospodarstvima te bi ih trebalo obuhvatiti skupnim izuzećem.
(33)
Proizvodnja i distribucija energije te energetska infrastruktura regulirane su zakonodavstvom o unutarnjem tržištu specifičnom za taj sektor, što je vidljivo iz kriterija kojima se osigurava da potpore u tim područjima budu spojive s unutarnjim tržištem i usklađene s Unijinom politikom zaštite okoliša i energetskom politikom. Regionalnim potporama dodijeljenima u skladu s Odjeljkom 1. ove Uredbe postižu se ciljevi gospodarskog razvoja i kohezije te su stoga podložne vrlo zahtjevnim uvjetima spojivosti. Odredbe ove Uredbe koje se odnose na regionalne potpore stoga ne bi trebalo primjenjivati na mjere koje se odnose na proizvodnju i distribuciju energije te energetsku infrastrukturu.
(34)
Ulaganjima kojima se poduzetnicima omogućuje da premaše norme Unije ili povećaju razinu zaštite okoliša u nedostatku normi Unije, ulaganjima za ranu prilagodbu budućim normama Unije, ulaganjima u mjere energetske učinkovitosti, uključujući projekte energetske učinkovitosti koji se odnose na građevine, ulaganjima u zbrinjavanje onečišćenih lokacija i potpore za studije zaštite okoliša ne utječe se izravno na funkcioniranje energetskih tržišta. Tim se ulaganjima istodobno može doprinijeti i ciljevima regionalne politike te energetskim ciljevima i ciljevima zaštite okoliša Europske unije. U tim se slučajevima mogu primijeniti i odredbe ove Uredbe koje se odnose na regionalne potpore i na potpore za zaštitu okoliša, ovisno o glavnom cilju koji se ostvaruje dotičnom mjerom.
(35)
Kako se ne bi davala prednost kapitalnim ulaganjima prema ulaganjima u troškove radne snage, trebalo bi omogućiti mjerenje regionalnih potpora za ulaganje bilo na temelju troškova ulaganja ili na temelju troškova plaća za radna mjesta izravno otvorena projektom ulaganja.
(36)
Regionalne potpore za ulaganje ne bi trebale biti obuhvaćene izuzećem od obveze prijave ako su dodijeljene korisniku koji je zatvorio istu ili sličnu djelatnost u Europskom gospodarskom prostoru u razdoblju od dvije godine prije podnošenja zahtjeva za regionalne potpore za ulaganja ili koji u vrijeme podnošenja zahtjeva ima konkretan plan zatvoriti istu ili sličnu djelatnost u roku od najviše dvije godine nakon dovršetka početnog ulaganja za koje se traži potpora u dotičnom području.
(37)
Komisija je stekla dostatno iskustvo u primjeni članka 107. stavka 3. točaka (a) i (c) Ugovora u pogledu regionalnih operativnih potpora kojima se nadoknađuju troškovi prijevoza robe proizvedene u najudaljenijim regijama ili na rijetko naseljenim područjima i robe koja se dalje prerađuje na tim područjima te dodatni troškovi proizvodnje i operativni troškovi (osim dodatnih troškova prijevoza) koje snose korisnici s poslovnim nastanom u najudaljenijim regijama. Budući da postoji opasnost od prekomjerne nadoknade troškova prijevoza koji proizlaze iz dodatne potpore na temelju programâ POSEI u poljoprivrednom sektoru i budući da ne može biti isključeno da se određeni poljoprivredni proizvodi ne proizvode na alternativnoj lokaciji, poljoprivredni sektor trebalo bi isključiti iz regionalnih operativnih potpora kojima se nadoknađuju troškovi prijevoza robe proizvedene u najudaljenijim regijama ili u rijetko naseljenim područjima na temelju ove Uredbe. Regionalne operativne potpore kojima se nadoknađuju dodatni troškovi u najudaljenijim regijama, osim dodatnih troškova prijevoza, trebalo bi smatrati spojivima s unutarnjim tržištem i izuzeti ih od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora isključivo ako je razina potpore ograničena na 15 % bruto dodane vrijednosti koju korisnik godišnje ostvaruje u dotičnoj najudaljenijoj regiji ili 25 % godišnjih troškova radne snage koje korisnik snosi u dotičnoj najudaljenijoj regiji ili 10 % godišnjeg prometa korisnika u dotičnoj najudaljenijoj regiji. Ako potpora ne premašuje iznos dobiven jednom od tih alternativnih metoda za određivanje dodatnih operativnih troškova (osim troškova prijevoza) može se smatrati opravdanom u okviru doprinosa regionalnom razvoju i razmjernom ograničenjima s kojima se suočavaju poduzetnici u najudaljenijim regijama.
(38)
Rješavanjem visoke koncentracije gospodarskih, ekoloških i socijalnih problema urbanih područja koja se nalaze u potpomognutim područjima utvrđenima u određenoj karti regionalnih potpora, potporama za urbani razvoj doprinosi se gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji država članica i Unije kao cjeline. Tržišni nedostatci koje je potrebno rješavati potporama za urbani razvoj odnose se na okolnosti financiranja urbanog razvoja, nedostatak integriranog pristupa urbanom razvoju, manjak financiranja koji zahtijeva veću uporabu oskudnih javnih sredstava i potrebu za komercijalnijim pristupom u revitalizaciji urbanih područja. Stoga bi potpore za urbani razvoj kojima se podupire izrada participativnih, integriranih i održivih strategija radi rješavanja dodatnih problema utvrđenih u potpomognutim područjima trebalo obuhvatiti skupnim izuzećem.
(39)
Ulaganja koja su u skladu s prioritetima strategije Europa 2020. (14) u odnosu na tehnologije zaštite okoliša te prelazak na gospodarstvo s niskom razinom emisija ugljika u potpomognutim područjima utvrđenima u odgovarajućoj karti regionalnih potpora trebala bi biti prihvatljiva za veće iznose potpore u obliku regionalnih bonusa.
(40)
MSP-ovi imaju presudnu ulogu u otvaranju radnih mjesta i općenito djeluju kao faktor socijalne stabilnosti i gospodarskog razvoja. Međutim, taj razvoj može biti spriječen tržišnim nedostatcima, što dovodi do sljedećih ograničenja tipičnih za MSP-ove. MSP-ovi često imaju teškoća pri nabavi kapitala ili zajmova, s obzirom na prirodu određenih financijskih tržišta nesklonih riziku i ograničene kolaterale koje mogu ponuditi. Zbog ograničenih sredstava može im biti ograničen i pristup informacijama, prvenstveno onih povezanih s novim tehnologijama i potencijalnim tržištima. Radi olakšanja razvoja ekonomskih djelatnosti MSP-ova, ovom bi Uredbom prema tome trebalo izuzeti određene kategorije potpora ako se one dodjeljuju u korist MSP-ova. Te bi kategorije trebale uključivati posebice potpore za ulaganje za MSP-ove i potpore za sudjelovanje MSP-ova na sajmovima.
(41)
MSP-ovi koji sudjeluju u projektima europske teritorijalne suradnje (ETS) obuhvaćenima Uredbom (EU) br. 1299/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o posebnim odredbama za potporu iz Europskog fonda za regionalni razvoj cilju „Europska teritorijalna suradnja” (15) često nailaze na teškoće u financiranju dodatnih troškova koji proizlaze iz suradnje partnera smještenih u raznim regijama i raznim državama članicama ili trećim zemljama. S obzirom na važnost ETS-a za kohezijsku politiku jer se njime pruža okvir za provedbu zajedničkih mjera i razmjene politika među nacionalnim, regionalnim i lokalnim sudionicima iz različitih država članica ili trećih zemalja, ovom bi Uredbom trebalo rješavati određene teškoće s kojima se suočavaju projekti ETS-a kako bi se omogućila njihova sukladnost s pravilima o državnim potporama. Pitanja povezana s ETS-om koja bi se ovom Uredbom trebala riješiti odnose se na primjenjiv intenzitet regionalnih potpora za projekte ETS-a, troškove suradnje za MSP-ove povezane s projektima ETS-a i obveze u pogledu objavljivanja i informiranja, izvješćivanja i vođenja evidencija za potrebe praćenja.
(42)
Uzimajući u obzir specifična ograničenja MSP-ova i razlike koje postoje među njima, moguća je primjena različitih osnovnih intenziteta potpore i različitih bonusa.
(43)
Na temelju iskustva stečenog primjenom Smjernica Zajednice za državne potpore u cilju promicanja ulaganja rizičnog kapitala u MSP-ove (16) postoji niz specifičnih tržišnih nedostataka na tržištu rizičnog kapitala u Uniji povezanih s određenim vrstama ulaganja na raznim stupnjevima razvoja poduzetnika. Ti tržišni nedostatci proizlaze iz nesavršenog podudaranja ponude rizičnog kapitala i potražnje za rizičnim kapitalom. Uslijed toga može doći do prevelike ograničenosti razine rizičnog kapitala dostupne na tržištu pa poduzetnici ne mogu dobiti sredstva unatoč dobrom poslovnom modelu i mogućnostima rasta. Glavni izvor tržišnog nedostatka koji je povezan s tržištima rizičnog kapitala, a koji posebno utječe na pristup MSP-ova kapitalu i može opravdati javnu intervenciju, odnosi se na nepotpune ili asimetrične informacije. Ne samo da se njime utječe na pribavljanje rizičnog kapitala, već se i sprečava pristup financiranju duga za neke MSP-ove. Slijedom toga, mjere rizičnog financiranja koje su usmjerene na privlačenje privatnog kapitala za neuvrštene MSP-ove koji su pod učinkom manjka financijskih sredstava i kojima se osigurava donošenje odluka o financiranju usmjerenih na stjecanje dobiti i komercijalno upravljanje financijskim posrednicima trebalo bi izuzeti od obveze prijave pod određenim uvjetima.
(44)
Izuzeće od obveze prijave pod određenim uvjetima trebalo bi primijeniti i na potpore za novoosnovana poduzeća dodijeljene malim poduzećima, potpore za alternativne trgovinske platforme specijalizirane za MSP-ove i potpore za troškove povezane s izviđanjem MSP-ova.
(45)
Potpore za istraživanje i razvoj i inovacije mogu doprinijeti održivom gospodarskom rastu, pojačati konkurentnost i povećati zaposlenost. Iskustvo u primjeni Uredbe (EZ) br. 800/2008 i okvira Zajednice za državne potpore za istraživanje i razvoj i inovacije (17) pokazalo je da tržišni nedostatci mogu onemogućiti postizanje optimalnih rezultata na tržištu i uzrokovati neučinkovitosti povezane s vanjskim učincima, prelijevanjem javnih dobara ili znanja, nepotpunim i asimetričnim informacijama te nedostatcima koordinacije i umrežavanja.
(46)
MSP-ovi mogu imati teškoće u pristupu novim tehnološkim postignućima, prijenosu znanja ili visokokvalificiranom osoblju. Potporama za projekte istraživanja i razvoja, potporama za studije izvedivosti te potporama za inovacije za MSP-ove, uključujući potpore za pokriće troškova prava industrijskog vlasništva, mogu se ukloniti ti problemi i stoga bi ih trebalo izuzeti od obveze prijave pod određenim uvjetima.
(47)
U odnosu na potpore za projekte istraživanja i razvoja, dio istraživačkog projekta kojem je dodijeljena potpora trebao bi u potpunosti biti obuhvaćen kategorijom temeljnog istraživanja, industrijskog istraživanja ili eksperimentalnog razvoja. Ako neki projekt obuhvaća razne zadaće, svaku bi zadaću trebalo razvrstati u jednu od tih kategorija ili navesti da nije razvrstana niti u jednu od tih kategorija. To razvrstavanje ne mora nužno biti kronološko, u kojem se kreće redom kroz vrijeme od temeljnog istraživanja prema djelatnostima bližima tržištu. U skladu s tim, zadatak koji se izvodi u kasnijoj fazi projekta može se kvalificirati kao industrijsko istraživanje. Jednako tako, djelatnost obavljena u ranijoj fazi projekta može predstavljati eksperimentalni razvoj. Dio projekta kojem je dodijeljena potpora može uključivati i studije izvedivosti kojima se pripremaju istraživačke djelatnosti.
(48)
Visokokvalitetne istraživačke infrastrukture sve su potrebnije za revolucionarna istraživanja jer privlače talentirane stručnjake na svjetskoj razini, a neophodne su za pružanje podrške novim informacijskim i komunikacijskim tehnologijama te ključnim pomoćnim tehnologijama. Javne istraživačke infrastrukture trebale bi i dalje održavati partnerstvo s industrijskim istraživanjima. Pristup javno financiranim istraživačkim infrastrukturama trebao bi se omogućiti na transparentnoj i nediskriminirajućoj osnovi, u skladu s tržišnim uvjetima. U slučaju nepoštovanja navedenih uvjeta mjera potpore ne bi trebalo izuzeti od obveze prijave. Određena istraživačka infrastruktura može biti u vlasništvu više strana, koje njome upravljaju i upotrebljavaju je, a javna tijela i poduzetnici mogu zajednički upotrebljavati infrastrukturu.
(49)
Istraživačke infrastrukture mogu obavljati i ekonomske i neekonomske djelatnosti. Kako bi se izbjeglo dodjeljivanje državnih potpora ekonomskim djelatnostima javnim financiranjem neekonomskih djelatnosti, troškove financiranja ekonomskih i neekonomskih djelatnosti trebalo bi jasno razdijeliti. Ako se određena infrastruktura upotrebljava za ekonomske i neekonomske djelatnosti, financiranje iz državnih sredstava za troškove povezane s neekonomskim djelatnostima infrastrukture ne predstavlja državnu potporu. Na javno financiranje primjenjuju se pravila o državnim potporama isključivo ako se njime pokrivaju troškovi povezani s ekonomskim djelatnostima. U odnosu na osiguranje sukladnosti s pragovima za prijavu i maksimalnim intenzitetima potpore trebalo bi uzeti u obzir samo ekonomske djelatnosti. Ako se određena infrastruktura upotrebljava gotovo isključivo za neekonomsku djelatnost, njezino financiranje može biti u potpunosti isključeno iz područja primjene pravila o državnim potporama, pod uvjetom da je ekonomska uporaba isključivo sporedne prirode, to jest da je riječ o djelatnosti koja je izravno povezana s upravljanjem infrastrukturom i neophodna za njezino upravljanje, ili je nerazdvojivo povezana s glavnom neekonomskom uporabom infrastrukture, a opseg joj je ograničen. Trebalo bi se smatrati da je riječ o opisanom slučaju ako ekonomske djelatnosti upotrebljavaju isti input (npr. materijal, oprema, radna snaga i fiksni kapital) kao i neekonomske djelatnosti, a kapacitet koji se svake godine dodjeljuje toj ekonomskoj djelatnosti ne premašuje 20 % ukupnog godišnjeg kapaciteta istraživačke infrastrukture.
(50)
Potpore za inovacijske klastere namijenjene su rješavanju tržišnih nedostataka koji se odnose na probleme koordinacije koji sprečavaju razvoj klastera ili ograničavaju interakciju i prijenos znanja unutar klastera. Državnim potporama može se poticati ulaganje u otvorenu i zajedničku infrastrukturu namijenjenu inovacijskim klasterima ili poticati djelovanje klastera u smislu promicanja zajedničkog rada na projektima, umrežavanja i stvaranja znanja. Međutim, operativne potpore za inovacijske klastere trebale bi se dodijeliti samo na privremenoj osnovi za ograničeno razdoblje koje nije duže od 10 godina. Omjer ukupnog iznosa potpora dodijeljenih za ukupne prihvatljive troškove ne bi smio premašivati 50 % tijekom razdoblja za koje se dodjeljuje potpora.
(51)
Tržišni nedostatci mogli bi imati negativan učinak na inovacije procesa i organizacije poslovanja u smislu nepotpunih informacija i pozitivnih vanjskih učinaka koji bi se trebali rješavati s pomoću posebnih mjera. Potpore za tu vrstu inovacija uglavnom se odnose na male i srednje poduzetnike jer su oni suočeni s ograničenjima koja mogu ometati njihovu sposobnost za poboljšanje metoda proizvodnje ili isporuke ili za znatno poboljšanje poslovne prakse, organizacije radnog mjesta ili vanjskih odnosa. Kako bi se velika poduzeća potakla na suradnju s malim i srednjim poduzećima u djelatnostima inovacija procesa i organizacije poslovanja, mjere potpore troškovima velikih poduzeća za navedene djelatnosti bi pod određenim uvjetima trebalo obuhvatiti uredbom o skupnom izuzeću.
(52)
Promicanje usavršavanja i zapošljavanja radnika u nepovoljnom položaju i radnika s invaliditetom predstavlja središnji cilj gospodarskih i socijalnih politika Unije i njezinih država članica.
(53)
Usavršavanjem se obično postižu pozitivni vanjski učinci na društvo u cjelini budući da se njime povećava broj kvalificiranih radnika dostupnih drugim poduzetnicima, poboljšava konkurentnost industrije Unije i da ono ima važnu ulogu u strategiji zapošljavanja Unije. Stoga bi potpore za poticanje usavršavanja trebalo izuzeti od obveze prijave na temelju određenih uvjeta. S obzirom na posebna ograničenja s kojima se suočavaju MSP-ovi i više relativne troškove koje moraju snositi kada ulažu u usavršavanje, intenziteti potpora koje se izuzimaju na temelju ove Uredbe trebali bi se povećati za MSP-ove. Nadalje, intenziteti potpora koje se izuzimaju na temelju ove Uredbe trebali bi se povećati ako se usavršavanje pruža radnicima u nepovoljnom položaju ili radnicima s invaliditetom. Obilježja usavršavanja u sektoru pomorskog prometa opravdavaju poseban pristup za taj sektor.
(54)
Određene kategorije radnika u nepovoljnom položaju ili radnika s invaliditetom i dalje nailaze na osobite teškoće pri stupanju na tržište rada i zadržavanju na njemu. Iz tog razloga, tijela javne uprave mogu primijeniti mjere kojima se omogućuju poticaji poduzetnicima radi povećanja razine zaposlenosti tih kategorija radnika, a posebno mladih. Budući da su troškovi zapošljavanja dio uobičajenih operativnih troškova svakog poduzetnika, potpore za zapošljavanje radnika u nepovoljnom položaju i radnika s invaliditetom trebale bi imati pozitivan učinak na razinu zaposlenosti tih kategorija radnika, a ne samo poduzetnicima omogućiti smanjenje troškova koje bi inače trebali snositi. Slijedom toga, te bi potpore trebalo izuzeti od obveze prijave ako je vjerojatno da će tim kategorijama radnika pomoći da stupe ili ponovno stupe na tržište rada i da se na njemu zadrže. Kako je utvrđeno u Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija - Europska strategija za invaliditet 2010. - 2020.: Obnovljenom obvezom za Europu bez zapreka (18) i ključnim elementima Europske strategije za invaliditet obuhvaćene su mjere borbe protiv diskriminacije, mjere jednakih mogućnosti i mjere aktivnog uključivanja, prisutne i u Konvenciji Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom, čije su potpisnice EU i većina država članica. Ova bi se Uredba trebala odnositi na potpore za radnike s invaliditetom u smislu članka 1. Konvencije.
(55)
Kako je navedeno u Komunikaciji Komisije - Europa 2020. Strategija za pametan, održiv i uključiv rast (19), održivi rast za konkurentnije gospodarstvo uz učinkovitu uporabu resursa i zaštitu okoliša jedan je od glavnih stupova cilja strategije Europa 2020. za pametnu, održivu i uključivu strategiju rasta. Održivi razvoj između ostalog temelji se na visokoj razini zaštite okoliša i poboljšanju kvalitete okoliša. U području zaštite okoliša osjećaju se tržišni nedostatci koji dovode do toga da u uobičajenim tržišnim uvjetima poduzetnici nužno ne primaju poticaj na smanjenje onečišćenja koje proizvode, s obzirom na to da smanjenje onečišćenja može dovesti do povećanja troškova, a bez donošenja odgovarajuće koristi. Ako poduzetnici nisu obvezni internalizirati troškove onečišćenja, te troškove snosi društvo u cjelini.
(56)
Taj se tržišni nedostatak može riješiti uvođenjem obveznih normi zaštite okoliša. Viša razina zaštite okoliša može se postići ulaganjima koja premašuju obvezne norme Unije. Radi poticanja poduzetnika na poboljšanje razine zaštite okoliša na razinu koja premašuje norme Unije, državne potpore u tom području trebalo bi obuhvatiti skupnim izuzećem. Kako se države članice ne bi odvratile od utvrđivanja obveznih nacionalnih normi koje su strože od odgovarajućih normi Unije, te bi se državne potpore trebale izuzeti bez obzira na postojanje obveznih nacionalnih normi koje su strože od norme Unije.
(57)
U načelu se potpore ne bi trebale dodjeljivati za ulaganja kojima se poduzetnici usklađuju s normama Unije koje su već donesene, ali još nisu na snazi. Međutim, kao posljedica državnih potpora može doći do poboljšanja ponašanja poduzetnika u području zaštite okoliša ako se državnom potporom poduzetnici potiču na ranu prilagodbu budućim normama Unije prije nego što te norme stupe na snagu i pod uvjetom da se te norme ne primjenjuju retroaktivno. Kao posljedica potpora poduzetnicima za prilagodbu budućim normama Unije može doći do ranijeg postizanja visoke razine zaštite okoliša te bi stoga te potpore trebalo izuzeti.
(58)
U okviru strategije Europa 2020., Unija je utvrdila cilj postizanja povećanja energetske učinkovitosti od 20 % do 2020. te je posebno donijela Direktivu 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskog učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (20) kojom se uspostavlja zajednički okvir za promicanje energetske učinkovitosti unutar Unije i postizanje ukupnog cilja štednje najmanje 20 % potrošnje primarne energije Unije. Radi omogućivanja postizanja tih ciljeva, mjere kojima se podržava energetska učinkovitost, visokoučinkovita kogeneracija te energetski učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje trebalo bi obuhvatiti skupnim izuzećem.
(59)
Mjere kojima se povećava energetska učinkovitost zgrada u skladu su s prioritetima strategije Europa 2020. koji se odnose na prelazak na gospodarstvo s niskom razinom emisija ugljika. Zbog nepostojanja integriranog pristupa energetskoj učinkovitosti u zgradama, ta su ulaganja često izložena manjku financiranja, što zahtjeva veću uporabu oskudnih javnih sredstava. Stoga bi države članice trebale imati mogućnost podupirati ulaganje u energetsku učinkovitost zgrada dodjelom potpora u obliku izravnih bespovratnih sredstava vlasnicima zgrada ili najmoprimcima u skladu s općim propisima o mjerama energetske učinkovitosti, no i u obliku zajmova i jamstava putem financijskih posrednika odabranih na temelju transparentnog postupka odabira u skladu s posebnim propisima o projektima energetske učinkovitosti zgrada.
(60)
Radi postizanja ciljeva Unije u pogledu obnovljive energije utvrđenih u Direktivi 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora te o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage direktiva 2001/77/EZ i 2003/30/EZ (21) i u mjeri u kojoj je pored regulatornog okvira kao što je sustav trgovanja emisijskim jedinicama Unije u okviru Direktive 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 2003. o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Zajednice i o izmjeni Direktive Vijeća 96/61/EZ (22), potpore dodijeljene za ulaganja kojima se promiče uporaba energije iz obnovljivih izvora trebalo bi obuhvatiti skupnim izuzećem.
(61)
S obzirom na ograničeno narušavanje trgovine i tržišnog natjecanja, skupnim izuzećem trebalo bi obuhvatiti i operativne potpore za mala postrojenja koja proizvode obnovljivu energiju, uz dobro određene uvjete. Operativne potpore velikim postrojenjima trebalo bi obuhvatiti skupnim izuzećem ako je tržišno natjecanje ograničeno. Stoga se pri dodjeli tih operativnih potpora novim i inovativnim tehnologijama može primijeniti skupno izuzeće ako se potpore dodjeljuju na temelju konkurentnog natječajnog postupka otvorenog za najmanje jednu takvu tehnologiju, a mehanizam koji se upotrebljava proizvođače obnovljive energije izlaže tržišnim cijenama. Ukupni iznos potpora dodijeljenih na toj osnovi ne smije premašivati 5 % planiranog novog energetskog kapaciteta iz obnovljivih izvora energije. Potpore dodijeljene na temelju natječajnog postupka otvorenog za sve tehnologije obnovljive energije trebalo bi u potpunosti obuhvatiti skupnim izuzećem. Programe operativnih potpora u načelu bi trebalo otvoriti drugim zemljama EGP-a i ugovornim stranama Energetske zajednice kako bi se ograničili ukupni učinci narušavanja tržišnog natjecanja. Države članice potiču se na uspostavljanje mehanizma suradnje prije omogućivanja prekograničnog pružanja potpore. Ako se ne uspostavi mehanizam suradnje, proizvodnja iz postrojenja u drugim zemljama neće doprinijeti njihovu nacionalnom cilju u pogledu obnovljive energije. S obzirom na navedena ograničenja, državama članicama trebalo bi omogućiti dostatno pripremno razdoblje za osmišljavanje odgovarajućih programa potpore koji su otvoreni drugim zemljama. Stoga to otvaranje nije uvjet za izuzeće od obveze prijave, u mjeri u kojoj se ne zahtijeva Ugovorom.
(62)
Potpore za proizvodnju energije vode mogu imati dvostruki učinak. S jedne strane imaju pozitivan učinak zbog niskih emisija stakleničkih plinova, a s druge mogu imati i negativan učinak na sustave voda i biološku raznolikost. Stoga bi prilikom dodjele potpora energiji vode države članice trebale poštovati Direktivu 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike (23), a posebno njezin članak 4. stavak 7. kojim se utvrđuju kriteriji povezani s omogućivanjem novih izmjena vodnih tijela.
(63)
Potpore bi trebalo dodjeljivati samo za održive oblike obnovljive energije. Potpore za biogoriva trebalo bi obuhvatiti ovom uredbom ako ih se dodjeljuje za održiva biogoriva u skladu s Direktivom 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća. Međutim, potpore za biogoriva proizvedena iz prehrambenih sirovina trebalo bi isključiti iz potpora na temelju ove Uredbe radi poticanja prijelaza na proizvodnju naprednijih oblika biogoriva. Potpore za biogoriva koja podliježu obvezi opskrbe ili miješanja trebalo bi isključiti iz područja primjene skupnog izuzeća jer se prethodno navedenom pravnom obvezom može pružiti dostatan poticaj za ulaganja u te vrste obnovljive energije.
(64)
Potporama u obliku smanjenja poreza u skladu s Direktivom Vijeća 2003/96/EZ od 27. listopada 2003. o restrukturiranju sustava Zajednice za oporezivanje energenata i električne energije (24) kojima se pogoduje zaštiti okoliša obuhvaćenoj ovom Uredbom može se neizravno poboljšati okoliš. Međutim, iako bi se u porezima za zaštitu okoliša trebao odražavati socijalni trošak emisija, smanjenja poreza mogu negativno utjecati na taj cilj. Stoga se čini primjerenim njihovo trajanje ograničiti na razdoblje primjene ove Uredbe. Nakon tog razdoblja države članice trebale bi ponovno ocijeniti prikladnost spomenutog smanjenja poreza. Radi što manjeg narušavanja tržišnog natjecanja, potpore bi trebalo dodjeljivati na isti način za sve sudionike u tržišnom natjecanju za koje se smatra da se nalaze u sličnom činjeničnom stanju. Radi održavanja cjenovnih poticaja za poduzetnike, što je cilj poreza za zaštitu okoliša, državama članicama trebalo bi osigurati mogućnost izrade programa smanjenja poreza na temelju mehanizma isplate nepromjenjivog iznosa godišnje nadoknade (povrat poreza).
(65)
Prema načelu „onečišćivač plaća”, troškove mjera koje su usmjerene na onečišćenje trebao bi snositi onečišćivač koji uzrokuje onečišćenje. Potpore za zbrinjavanje onečišćenih lokacija opravdane su u slučajevima u kojima na temelju primjenjivog prava nije moguće odrediti osobu odgovornu za onečišćenje. Međutim, trebali bi se primjenjivati uvjeti o odgovornosti za zaštitu okoliša u pogledu sprečavanja i otklanjanja štete u okolišu kako je utvrđeno Direktivom 2004/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o odgovornosti za okoliš u pogledu sprečavanja i otklanjanja štete u okolišu (25), kako je izmijenjena Direktivom 2006/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2006. o gospodarenju otpadom od istraživanja i eksploatacije mineralnih sirovina i o izmjeni Direktive 2004/35/EZ (26), Direktivom 2009/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o geološkom skladištenju ugljikovog dioksida i o izmjeni Direktive Vijeća 85/337/EEZ, direktivama Europskog parlamenta i Vijeća 2000/60/EZ, 2001/80/EZ, 2004/35/EZ, 2006/12/EZ, 2008/1/EZ i Uredbom (EZ) br. 1013/2006 (27). Stoga, radi omogućivanja ispravljanja postojeće štete u okolišu, tu bi vrstu potpora pod određenim uvjetima trebalo obuhvatiti skupnim izuzećem.
(66)
U skladu s hijerarhijom otpada utvrđenom u Okvirnoj direktivi o otpadu Europske unije, Sedmim programom djelovanja za okoliš ponovna uporaba i recikliranje utvrđeni su kao ključni prioriteti politike zaštite okoliša Europske unije. Državnim potporama za te djelatnosti može se doprinijeti zaštiti okoliša, pod uvjetom da se poštuje članak 4. stavak 1. Direktive 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (Okvirna direktiva o otpadu) (28). Štoviše, tim se potporama onečišćivači ne bi smjeli neizravno oslobađati od opterećenja koje snose prema pravu Unije, odnosno od opterećenja koje se smatra redovitim troškom poduzetnika. Stoga bi potpore od kojih te djelatnosti imaju koristi trebalo obuhvatiti skupnim izuzećem, i ako se odnose na otpad drugih poduzetnika i ako bi materijali koji se obrađuju u suprotnom bili odbačeni ili obrađeni na način koji je manje prihvatljiv za okoliš.
(67)
Moderna energetska infrastruktura ključna je i za integrirano energetsko tržište i za omogućivanje Uniji da zadovolji svoje klimatske i energetske ciljeve. Izgradnjom i nadogradnjom infrastrukture u potpomognutim područjima posebno se doprinosi gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji država članica i Unije kao cjeline podupiranjem ulaganja i otvaranja radnih mjesta te funkcioniranja energetskih tržišta na najnerazvijenijim područjima. Kako bi se smanjili neželjeni učinci tih potpora kojima se narušava tržišno natjecanje, skupno izuzeće trebalo bi primijeniti samo na potpore za infrastrukture koje su uređene zakonodavstvom o unutarnjem energetskom tržištu i s njime su usklađene.
(68)
Studijama zaštite okoliša može se pomoći utvrditi ulaganja potrebna za postizanje više razine zaštite okoliša. Stoga bi državne potpore za provedbu studija zaštite okoliša kojima je cilj pružanje potpore ulaganjima u zaštitu okoliša kako je obuhvaćeno ovom Uredbom trebalo obuhvatiti skupnim izuzećem. Budući da su za velika poduzeća energetski pregledi obvezatni, oni se ne bi trebali koristiti državnim potporama.
(69)
U skladu s člankom 107. stavkom 2. točkom (b) Ugovora potpore za nadoknadu štete prouzročene prirodnim katastrofama spojive su s unutarnjim tržištem. Radi osiguranja pravne sigurnosti, nužno je odrediti vrstu događaja koje treba smatrati prirodnim katastrofama izuzetima na temelju ove Uredbe. U smislu ove Uredbe, potrese, odrone tla, poplave, a posebno poplave uzrokovane izlijevanjem vode iz rijeka ili jezera, snježne lavine, tornada, uragane, erupcije vulkana i šumske požare prirodnog podrijetla trebalo bi smatrati prirodnim katastrofama. Šteta prouzročena nepovoljnim vremenskim uvjetima kao što su mraz, tuča, led, kiša ili suša, a do kojih dolazi češće, ne bi se trebala smatrati prirodnom katastrofom u smislu članka 107. stavka 2. točke (b) Ugovora. Kako bi se osiguralo da potpore za nadoknadu štete uzrokovane prirodnim katastrofama doista budu obuhvaćene izuzećem, ovom bi Uredbom trebalo utvrditi uvjete temeljene na utvrđenoj praksi čijim se ispunjenjem osigurava da potpore za nadoknadu štete prouzročene prirodnim katastrofama budu obuhvaćene skupnim izuzećem. Ti bi se uvjeti posebice trebali odnositi na službeno priznavanje od tijela uprave država članica da određeni događaj ima značaj prirodne katastrofe i na izravnu uzročnu vezu između prirodne katastrofe i štete koju je pretrpio poduzetnik korisnik, što može uključivati poduzetnike u teškoćama, te bi njima trebalo osigurati izbjegavanje prekomjernih nadoknada. Nadoknada ne bi trebala premašivati iznos koji je potreban da se korisniku omogući povratak u stanje koje je prevladavalo prije nastupanja katastrofe.
(70)
Za zračni i pomorski prijevoz putnika potpora ima socijalni karakter ako se njome rješava problem stalne povezanosti stanovnika udaljenih područja smanjivanjem njihovih troškova prijevoza. To se može odnositi na najudaljenije regije, Maltu, Cipar, Ceutu i Melillu te druge otoke koji su dio državnog područja države članice i na rijetko naseljena područja. Ako je udaljena regija povezana s Europskim gospodarskim prostorom s pomoću nekoliko prijevoznih putova, uključujući neizravne putove, trebalo bi omogućiti potporu za sve navedene putove i prijevoz svim prijevoznicima koji na njima djeluju. Potpora bi se trebala pružiti bez diskriminacije na temelju identiteta prijevoznika ili vrste usluga te može obuhvaćati redovne, čarterske ili jeftine usluge.
(71)
Širokopojasni internet od strateške je važnosti za postizanje cilja pametnog, održivog i uključivog rasta i inovacija, što je cilj strategije Europa 2020. te za socijalnu i teritorijalnu koheziju (29). Potpore za ulaganje u širokopojasnu infrastrukturu namijenjene su poticanju uporabe te infrastrukture i povezanih građevinskih radova u područjima u kojima ne postoji usporediva infrastruktura i nije vjerojatno da će je tržišni operatori uskoro uvesti. Uzimajući u obzir iskustva Komisije, navedene potpore za ulaganje ne uzrokuju neopravdano narušavanje trgovine i tržišnog natjecanja ako su ispunjeni određeni uvjeti. Ti bi uvjeti osobito trebali biti namijenjeni ograničavanju narušavanja tržišnog natjecanja tako da se potpora podvrgne tehnološki neutralnom konkurentnom postupku odabira i da se osigura veleprodajni pristup subvencioniranim mrežama, uzimajući u obzir potpore koje je primio mrežni operator. Iako se pod određenim uvjetima virtualno izdvajanje može smatrati jednakovrijednim fizičkom izdvajanju, do stjecanja dodatnog iskustva treba od slučaja do slučaja ocjenjivati treba li se određeni ne-fizički ili virtualni proizvod veleprodajnog pristupa smatrati jednakovrijednim izdvajanju lokalne petlje bakrene ili svjetlovodne mreže. Stoga, dok se u budućoj reviziji ne bude moglo uzeti u obzir iskustvo u pojedinačnim slučajevima državnih potpora ili regulatorni kontekst ex ante, za potrebe obuhvaćanja trenutačno važećom uredbom o skupnom izuzeću trebalo bi zahtijevati fizičko izdvajanje. Ako su budući troškovi i razvoj prihoda nesigurni i postoji jaka asimetričnost informacija, države članice također bi trebale uvesti modele financiranja koji uključuju praćenje i elemente povrata sredstava kako bi se omogućila uravnotežena raspodjela nepredviđene dobiti. Kako bi se izbjeglo nerazmjerno opterećenje malih lokalnih projekata, ti bi se modeli trebali uspostaviti isključivo za projekte koji premašuju najmanji prag.
(72)
U sektoru kulture i očuvanja baštine, određene mjere koje su poduzele države članice nisu potpora jer ne ispunjuju sve kriterije iz članka 107. stavka 1. Ugovora, na primjer zbog toga što navedena djelatnost nije ekonomska ili ne utječe na trgovinu među državama članicama. U opsegu u kojem su te mjere obuhvaćene člankom 107. stavkom 1. Ugovora, kulturne ustanove i projekti ne dovode obično do znatnog narušavanja tržišnog natjecanja, a praksa je pokazala da te potpore imaju ograničen učinak na trgovinu. U članku 167. Ugovora uvažava se važnost promicanja kulture za Uniju i njezine države članice te se navodi da bi Unija u svojem djelovanju u okviru ostalih odredaba Ugovora trebala voditi računa o kulturnim aspektima, posebice radi poštovanja i promicanja raznolikosti njezinih kultura. Budući da je prirodna baština često presudna za određivanje umjetničke i kulturne baštine, očuvanje baštine u smislu ove Uredbe trebalo bi obuhvaćati i prirodnu baštinu koja je povezana s kulturnom baštinom ili koju su službeno priznala nadležna tijela javne uprave države članice. S obzirom na dvojaku prirodu kulture koja je s jedne strane gospodarsko dobro koje pruža znatne mogućnosti za stvaranje bogatstva i zapošljavanje, a s druge strane nositelj identiteta, vrijednosti i značenja u kojima se ogledaju naša društva te koja ih oblikuju, u pravilima o državnim potporama trebalo bi uvažiti posebne značajke kulture i s njom povezanih ekonomskih djelatnosti. Trebalo bi uspostaviti popis prihvatljivih kulturnih svrha i djelatnosti te precizirati prihvatljive troškove. Skupnim izuzećem trebalo bi obuhvatiti potpore za ulaganje i operativne potpore do utvrđenih pragova, pod uvjetom da se isključe prekomjerne nadoknade. Općenito, zbog većeg potencijalnog rizika od narušavanja tržišnog natjecanja, djelatnosti koje su, uz eventualno posjedovanje kulturnog aspekta, uglavnom komercijalne prirode, kao što su tisak i časopisi (tiskani ili elektronički), ne bi trebalo obuhvatiti skupnim izuzećem. Nadalje, popis prihvatljivih kulturnih svrha i djelatnosti ne bi trebao uključivati komercijalne djelatnosti poput mode, dizajna ili videoigara.
(73)
Audiovizualna djela imaju važnu ulogu u oblikovanju europskih identiteta i u njima se odražavaju različite tradicije država članica i regija. Iako postoji snažna konkurencija među filmovima koji se proizvode izvan Unije, zbog rascjepkanosti na nacionalna i regionalna tržišta europski filmovi rijetko prelaze granice njihove države podrijetla. Taj je sektor obilježen visokim troškovima ulaganja, prepoznatim manjkom profitabilnosti zbog ograničene publike i teškoćama u prikupljanju dodatnog privatnog financiranja. Zbog tih je čimbenika Komisija izradila posebne kriterije za ocjenu nužnosti, razmjernosti i prikladnosti potpora za pisanje scenarija, razvoj, produkciju, distribuciju i promicanje audiovizualnih djela. Novi kriteriji određeni su u Komunikaciji Komisije o državnoj potpori za filmove i ostala audiovizualna djela (30) i trebalo bi ih obuhvatiti pravilima o skupnom izuzeću za programe potpora za audiovizualna djela. Za prekogranične produkcije i koprodukcije, koje će se najvjerojatnije distribuirati u više država članica, opravdani su veći intenziteti potpore.
(74)
Mjere povezane s potporama za ulaganje namijenjena sportskoj infrastrukturi trebalo bi obuhvatiti skupnim izuzećem ako one ispunjuju uvjete utvrđene u ovoj Uredbi i predstavljaju državnu potporu. Niz mjera koje poduzimaju države članice u sektoru sporta ne može predstavljati državnu potporu jer se korisnik ne bavi ekonomskom djelatnošću ili ne postoji učinak na trgovinu među državama članicama. U određenim okolnostima time bi se omogućile mjere potpore isključivo lokalne prirode ili one poduzete u području amaterskog sporta. U članku 165. Ugovora uzima se u obzir važnost promicanja pitanjâ sporta u Europi, dok se u isto vrijeme uzima u obzir posebna priroda sporta, njegove strukture utemeljene na dobrovoljnoj djelatnosti te njegova društvena i obrazovna funkcija. Potpore za infrastrukture koje se upotrebljavaju za više od jedne rekreacijske svrhe i stoga su višenamjenske trebalo bi obuhvatiti skupnim izuzećem. Međutim, potpore za višenamjenske infrastrukture u turizmu poput zabavnih parkova i hotelskih objekata trebalo bi izuzeti samo ako su dio programa regionalnih potpora namijenjenih turističkim djelatnostima u potpomognutoj regiji koje imaju osobito pozitivan učinak na regionalni razvoj. Uvjetima spojivosti u odnosu na potpore za sportske ili višenamjenske infrastrukture trebalo bi u prvom redu osigurati otvoren i nediskriminirajući pristup infrastrukturama i pošteni postupak dodjele koncesija trećim osobama u skladu s odgovarajućim odredbama zakonodavstva Unije i sudske prakse Unije o izgradnji, nadogradnji i/ili vođenju infrastrukture. Ako sportsku infrastrukturu upotrebljavaju profesionalni sportski klubovi, uvjeti određivanja cijena za uporabu te infrastrukture od tih klubova trebali bi biti javni kako bi se omogućila transparentnost i jednako postupanje prema korisnicima. Trebalo bi osigurati isključenje prekomjerne nadoknade.
(75)
Kako je naglašeno u zaključcima Europskog vijeća od 17. lipnja 2010. kojima je prihvaćena strategija Europa 2020. (31), trebalo bi usmjeriti napore u rješavanje glavnih prepreka koje ograničavaju rast na razini EU-a, uključujući one koje se odnose na funkcioniranje unutarnjeg tržišta i infrastrukture. Dostupnost lokalnih infrastruktura važan je preduvjet za razvoj poslovanja i potrošačkog okruženja te za modernizaciju i razvoj industrijske baze radi osiguravanja potpunog funkcioniranja unutarnjeg tržišta iz Preporuke vijeća o širokim smjernicama o ekonomskim politikama država članica i Unije (32), koje su dio integriranih smjernica strategije Europa 2020.Tim se infrastrukturama, koje su zainteresiranim stranama dostupne na otvorenoj, transparentnoj i nediskriminirajućoj osnovi, omogućuje stvaranje okruženja koje pogoduje privatnom ulaganju i rastu te tako pozitivno doprinosi ciljevima od zajedničkog interesa, a posebno prioritetima i ciljevima strategije Europa 2020. (33), uz ograničavanje rizika narušavanja tržišnog natjecanja. Brojne mjere koje su države članice poduzele u odnosu na lokalne infrastrukture ne smatraju se potporama jer ne ispunjuju sve kriterije iz članka 107. stavka 1. Ugovora, primjerice zato što se korisnik ne bavi ekonomskom djelatnošću, zato što ne utječe na trgovinu među državama članicama, ili zato što mjera predstavlja nadoknadu za uslugu od općega gospodarskog interesa, čime su ispunjeni svi kriteriji sudske prakse u predmetu Altmark (34). Međutim, ako financiranje lokalnih infrastruktura predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, te bi potpore trebalo izuzeti od obveze prijave ako se dodjeljuju samo mali iznosi potpore.
(76)
Budući da se na potpore za druge vrste infrastruktura mogu primjenjivati posebni i dobro oblikovani kriteriji kojima se osigurava njihova spojivost s unutarnjim tržištem, odredbe ove Uredbe o potporama za lokalne infrastrukture ne bi trebalo primjenjivati na dodjelu potpora sljedećim vrstama infrastruktura: istraživačke infrastrukture, inovacijski klasteri, energetski učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje, energetske infrastrukture, recikliranje i ponovna uporaba otpada, širokopojasne infrastrukture, kultura i očuvanje baštine, sportske i višenamjenske rekreacijske infrastrukture, zračne luke i luke.
(77)
S obzirom na iskustvo Komisije u tom području, trebalo bi provoditi periodičku reviziju politike državnih potpora. Stoga bi trebalo ograničiti razdoblje primjene ove Uredbe. Primjereno je utvrditi prijelazne odredbe, uključujući pravila primjenjiva na izuzete programe potpora na kraju razdoblja važenja ove Uredbe. Tim bi pravilima trebalo državama članicama omogućiti rok za prilagodbu eventualnom budućem režimu. Međutim, razdoblje prilagodbe ne bi se trebalo primjenjivati na programe regionalnih potpora, uključujući regionalne potpore za urbani razvoj, čije izuzeće mora prestati važiti na dan na koji prestaju važiti odobrene karte regionalnih potpora, i na programe potpora za rizično financiranje,
DONIJELA JE OVU UREDBU:
SADRŽAJ
POGLAVLJE I.
Opće odredbe 15
POGLAVLJE II.
Praćenje 36
POGLAVLJE III.
Posebne odredbe za različite kategorije potpora 37
Odjeljak 1. -
Regionalne potpore 37
Odjeljak 2. -
Potpore MSP-ovima 41
Odjeljak 3. -
Potpore za pristup financiranju za MSP-ove 43
Odjeljak 4. -
Potpore za istraživnje i razvoj i inovacije 47
Odjeljak 5. -
Potpore za usavršavanje 51
Odjeljak 6. -
Potpore za radnike u nepovoljnom položaju i radnike s invaliditetom 52
Odjeljak 7. -
Potpore za zaštitu okoliša 53
Odjeljak 8. -
Potpore za nadoknadu štete prouzročene određenim prirodnim katastrofama 62
Odjeljak 9. -
Socijalne potpore za prijevoz stanovnika udaljenih regija 63
Odjeljak 10. -
Potpore za širokopojasne infrastrukture 63
Odjeljak 11. -
Potpore za kulturu i očuvanje baštine 64
Odjeljak 12. -
Potpore za sportske i višenamjenske rekreativne infrastrukture 67
Odjeljak 13. -
Potpore za lokalne infrastrukture 68
POGLAVLJE IV.
Završne odredbe 68
POGLAVLJE I.
Opće odredbe
Članak 1.
Područje primjene
1. Ova Uredba primjenjuje se na sljedeće kategorije potpora:
(a)
regionalne potpore;
(b)
potpore MSP-ovima u obliku potpora za ulaganje, operativnih potpora i potpora za pristup financiranju za MSP-ove;
(c)
potpore za zaštitu okoliša;
(d)
potpore za istraživanje i razvoj i inovacije;
(e)
potpore za usavršavanje;
(f)
potpore za zapošljavanje radnika u nepovoljnom položaju i radnika s invaliditetom;
(g)
potpore za nadoknadu štete prouzročene određenim prirodnim katastrofama;
(h)
socijalne potpore za prijevoz stanovnika udaljenih regija;
i.
potpore za širokopojasne infrastrukture;
(j)
potpore za kulturu i očuvanje baštine;
(k)
potpore za sportske i višenamjenske rekreativne infrastrukture; i
(l)
potpore za lokalne infrastrukture.
2. Ova Uredba ne primjenjuje se:
(a)
na programe iz odjeljaka 1. (uz iznimku članka 15.), 2., 3., 4., 7. (uz iznimku članka 44.) i 10. poglavlja III. ove Uredbe, ako prosječni godišnji proračun za državne potpore premašuje 150 milijuna EUR, od šest mjeseci nakon njihova stupanja na snagu. Nakon procjene odgovarajućeg plana evaluacije koji je joj je država članica dostavila u roku od 20 radnih dana od stupanja programa na snagu Komisija može odlučiti da se ova Uredba primjenjuje na bilo koji od tih programa i tijekom dužeg razdoblja;
(b)
eventualne izmjene programa iz članka 1. stavka 2. točke (a), osim izmjena koje ne mogu utjecati na spojivost programa potpore u skladu s ovom Uredbom ili znatno utjecati na sadržaj odobrenog plana evaluacije;
(c)
na potpore za djelatnosti povezane s izvozom u treće zemlje ili države članice, to jest potpore izravno povezane s izvezenim količinama, uspostavom i radom distribucijske mreže ili ostalim tekućim troškovima povezanima s izvoznom djelatnošću;
(d)
na potpore uvjetovane time da se prednost daje uporabi domaće robe u odnosu na uvezenu robu.
3. Ova Uredba ne primjenjuje se:
(a)
na potpore koje se dodjeljuju u sektoru ribarstva i akvakulture, obuhvaćenom Uredbom (EU) br. 1379/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkom uređenju tržištâ proizvodima ribarstva i akvakulture, izmjeni uredbi Vijeća (EZ) br. 1184/2006 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 104/2000 (35), uz iznimku potpora za usavršavanje, potpora za pristup financiranju za MSP-ove, potpora u području istraživanja i razvoja, potpora za inovacije za MSP-ove i potpora za radnike u nepovoljnom položaju i radnike s invaliditetom;
(b)
na potpore koje se dodjeljuju u sektoru primarne poljoprivredne proizvodnje, uz iznimku nadoknade za dodatne troškove osim troškova prijevoza u najudaljenijim regijama kako je utvrđeno člankom 15. stavkom 2. točkom (b), potpora za savjetodavne usluge u korist MSP-ova, potpora za rizično financiranje, potpora za istraživanje i razvoj, potpora za inovacije za MSP-ove, potpora za zaštitu okoliša, potpora za usavršavanje i potpora za radnike u nepovoljnom položaju i radnike s invaliditetom;
(c)
na potpore koje se dodjeljuju u sektoru prerade i stavljanja na tržište poljoprivrednih proizvoda, u sljedećim slučajevima:
i.
ako se iznos potpora utvrđuje na temelju cijene ili količine tih proizvoda kupljenih od primarnih proizvođača ili stavljenih u promet od strane dotičnih poduzetnika; ili
ii.
ako su potpore uvjetovane njihovim djelomičnim ili potpunim prenošenjem na primarne proizvođače;
(d)
potpore za zatvaranje nekonkurentnih rudnika ugljena, kako su obuhvaćene Odlukom Vijeća br. 2010/787;
(e)
kategorije regionalnih potpora koje se isključuju u članku 13.
Ako poduzetnici djeluju u sektorima koji se isključuju u prvom podstavku točkama (a), (b) ili (c) te u sektorima koji su obuhvaćeni područjem primjene ove Uredbe, ova se Uredba primjenjuje samo na potpore dodijeljene u vezi s tim drugim sektorima ili djelatnostima, uz uvjet da države članice osiguraju, na primjeren način, na primjer razdvajanjem djelatnosti ili troškova, da se djelatnosti iz isključenih sektora ne koriste potporama dodijeljenima na temelju ove Uredbe.
4. Ova Uredba ne primjenjuje se:
(a)
na programe potpora u kojima nije izričito isključeno plaćanje pojedinačne potpore u korist poduzetnika koji podliježe neizvršenom nalogu za povrat sredstava na temelju prethodne odluke Komisije kojom se potpora ocjenjuje nezakonitom i nespojivom s unutarnjim tržištem, uz iznimku programa potpora za nadoknadu štete prouzročene određenim prirodnim katastrofama;
(b)
na jednokratne potpore u korist poduzetnika iz točke (a);
(c)
na potpore poduzetnicima u teškoćama, uz iznimku programa potpora za nadoknadu štete prouzročene određenim prirodnim katastrofama.
5. Ova Uredba ne primjenjuje se na mjere državnih potpora koje same po sebi, s obzirom na uvjete koji su s njima povezani ili s obzirom na način financiranja, podrazumijevaju neizbježnu povredu prava Unije, a posebno:
(a)
na mjere potpore za koje dodjela potpore ovisi o obvezi korisnika da ima poslovni nastan u određenoj državi članici ili da većina njegovih poslovnih jedinica ima poslovni nastan u toj državi članici. Međutim, zahtjev da ima poslovnu jedinicu ili podružnicu u državi članici koja dodjeljuje potporu u trenutku plaćanja potpore dopušten je;
(b)
na mjere potpore za koje dodjela potpore ovisi o obvezi korisnika da upotrebljava robu proizvedenu ili usluge pružene na državnom području.
(c)
na mjere potpore kojima se korisnicima ograničava mogućnost uporabe rezultata istraživanja, razvoja i inovacija u ostalim državama članicama.
Članak 2.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:
1.
„potpora” znači svaka mjera koja ispunjuje sve kriterije utvrđene u članku 107. stavku 1. Ugovora;
2.
„mala i srednja poduzeća” ili „MSP-ovi” znači poduzeća koja ispunjuju uvjete utvrđene u Prilogu I.;
3.
„radnik s invaliditetom” znači svaka osoba:
(a)
koja je u skladu s nacionalnim pravom priznata kao radnik s invaliditetom; ili
(b)
koja ima dugoročno fizičko, mentalno, intelektualno ili osjetilno oštećenje koje u međudjelovanju s raznim zaprekama može umanjiti puno i učinkovito sudjelovanje te osobe u radnom okruženju, ravnopravno s ostalim radnicima;
4.
„radnik u nepovoljnom položaju” znači svaka osoba:
(a)
koja nije bila zaposlena s redovnom plaćom tijekom prethodnih 6 mjeseci; ili
(b)
koja je u dobi između 15 i 24 godine; ili
(c)
koja nije dovršila srednje obrazovanje ili strukovnu izobrazbu (Međunarodna standardna klasifikacija obrazovanja 3) ili koja je dovršila redovno obrazovanje prije manje od dvije godine, a još nije bila prvi put zaposlena s redovnom plaćom; ili
(d)
koja je starija od 50 godina; ili
(e)
koja živi kao odrasli samac s jednom ili više uzdržavanih osoba; ili
(f)
koja radi u sektoru ili struci u državi članici u kojima je neravnoteža između spolova najmanje 25 % viša od prosječne neravnoteže između spolova u svim gospodarskim sektorima u toj državi članici, a pripada tom premalo zastupljenom spolu; ili
(g)
koja pripada etničkoj manjini u državi članici i potreban joj je razvoj jezičnog profila, profila stručnog usavršavanja ili profila radnog iskustva da bi poboljšala izglede za pristup stalnom zaposlenju;
5.
„prijevoz” znači zračni, pomorski, cestovni, željeznički prijevoz putnika ili kopneni prijevoz plovnim putovima ili usluge prijevoza tereta za najam ili naknadu;
6.
„troškovi prijevoza” znači troškovi prijevoza na ime najma ili naknade koju su korisnici stvarno platili po putovanju, a obuhvaćaju:
(a)
troškove tereta, troškove manipulacije i troškove privremenog skladištenja ako su ti troškovi povezani s putovanjem;
(b)
troškove osiguranja koji se primjenjuju na teret;
(c)
poreze, pristojbe ili namete koji se primjenjuju na teret, a prema potrebi i na neproduktivne troškove, i to na mjestu podrijetla i na mjestu odredišta; i
(d)
troškove nadzora sigurnosti i sigurnosne zaštite te dodatne naknade za povećane troškove goriva;
7.
„udaljene regije” znači najudaljenije regije, Malta, Cipar, Ceuta i Melilla, otoci koji su dio državnog područja države članice i rijetko naseljena područja;
8.
„stavljanje na tržište poljoprivrednih proizvoda” znači držanje ili izlaganje u cilju prodaje, ponuda na prodaju, isporuka ili bilo koji drugi način stavljanja na tržište, osim prodaje preprodavateljima i prerađivačima koju obavlja primarni proizvođač i svih djelatnosti povezanih s pripremom proizvoda za takvu prvu prodaju; prodaja krajnjim potrošačima koju obavlja primarni proizvođač smatra se stavljanjem na tržište ako se odvija u zasebnim za to predviđenim prostorijama;
9.
„primarna poljoprivredna proizvodnja” znači proizvodnja proizvoda iz tla ili stočarstva navedenih u Prilogu I. Ugovoru bez obavljanja dodatnih radnji kojima bi se promijenila priroda tih proizvoda;
10.
„prerada poljoprivrednih proizvoda” znači svako djelovanje na poljoprivrednom proizvodu čiji je rezultat proizvod koji je i sâm poljoprivredni proizvod, osim djelatnosti na poljoprivrednim dobrima koje su neophodne za pripremu životinjskih ili biljnih proizvoda za prvu prodaju;
11.
„poljoprivredni proizvodi” znači proizvodi navedeni u Prilogu I. Ugovoru, osim proizvoda ribarstva i akvakulture navedenih u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 1379/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013.;
12.
„najudaljenije regije” znači regije utvrđene u članku 349. Ugovora. Na temelju Odluke Europskog vijeća 2010/718/EU, od 1. siječnja 2012. Saint-Barthélemy prestao je biti najudaljenija regija. Na temelju Odluke Europskog vijeća 2012/419/EU, od 1. siječnja 2014. Mayotte je postao najudaljenija regija;
13.
„ugljen” znači visokokvalitetan, srednjekvalitetan i niskokvalitetan ugljen kategorije A i B u smislu međunarodnog sustava kodificiranja ugljena koji je utvrdila Gospodarska komisija Ujedinjenih naroda za Europu i koji je objašnjen u Odluci Vijeća od 10. prosinca 2010. o državnim potporama za zatvaranje nekonkurentnih rudnika ugljena (36);
14.
„pojedinačna potpora” znači:
i.
jednokratna potpora i
ii.
potpora dodijeljena pojedinačnim korisnicima na temelju programa potpore;
15.
„program potpora” znači svaki akt na temelju kojeg se mogu, bez potrebe za daljnjim provedbenim mjerama, dodjeljivati pojedinačne potpore poduzetnicima koji su utvrđeni u aktu na općenit i apstraktan način te svaki akt na temelju kojeg se potpora koja nije povezana s određenim projektom može dodijeliti jednom poduzetniku ili više njih na neodređeno razdoblje i/ili u neodređenom iznosu;
16.
„plan evaluacije” znači dokument koji sadržava najmanje ove minimalne elemente: ciljeve programa potpore koji se vrednuje, pitanja evaluacije, pokazatelje rezultata, predviđenu metodologiju za provedbu evaluacije, zahtjeve u pogledu prikupljanja podataka, predloženi vremenski okvir evaluacije, uključujući dan podnošenja završnog izvješća o evaluaciji, opis neovisnog tijela koje provodi evaluaciju ili kriterije koji će se primjenjivati na njegov odabir i načine osiguravanja javnosti evaluacije;
17.
„jednokratna potpora” znači potpora koja nije dodijeljena na temelju programa potpora;
18.
„poduzetnik u teškoćama” znači poduzetnik za kojeg vrijedi najmanje jedna od sljedećih okolnosti:
(a)
U slučaju društva s ograničenom odgovornošću (osim MSP-a koji postoji manje od tri godine ili, za potrebe prihvatljivosti za potpore za rizično financiranje, MSP-a tijekom 7 godina od njegove prve komercijalne prodaje koji je primjeren za ulaganja u rizično financiranje na temelju dubinske analize koju je proveo odabrani financijski posrednik), ako je više od polovice njegova vlasničkog kapitala izgubljeno zbog prenesenih gubitaka. To se događa kada se odbijanjem prenesenih gubitaka od pričuva (i svih drugih elemenata koji se općenito smatraju dijelom vlastitog kapitala društva) dobije negativan kumulativni iznos koji premašuje polovicu temeljnog vlasničkog kapitala. Za potrebe ove odredbe „društvo s ograničenom odgovornosti” odnosi se posebno na dvije vrste društava navedene u Prilogu I. Direktivi 2013/34/EU (37), a „vlasnički kapital” obuhvaća, prema potrebi, sve premije na emitirane dionice;
(b)
U slučaju društva u kojem najmanje nekoliko članova snosi neograničenu odgovornost za dug društva (osim MSP-a koji postoji manje od tri godine ili, za potrebe prihvatljivosti za potpore za rizično financiranje, MSP-a tijekom 7 godina od njegove prve komercijalne prodaje koji je primjeren za ulaganja u rizično financiranje na temelju dubinske analize koju je proveo odabrani financijski posrednik), ako je više od polovice njegova kapitala navedenog u financijskom izvještaju društva izgubljeno zbog prenesenih gubitaka. Za potrebe ove odredbe „društvo u kojem najmanje nekoliko članova snosi neograničenu odgovornost za dug društva” odnosi se posebno na vrste društva navedene u Prilogu II. Direktivi Vijeća 2013/34/EU.
(c)
ako se nad poduzetnikom provodi cjelokupni stečajni postupak ili on ispunjava kriterije u skladu s nacionalnim pravom da se nad njim provede cjelokupni stečajni postupak na zahtjev vjerovnika;
(d)
Ako je poduzetnik primio potporu za sanaciju, a još nije nadoknadio zajam ili okončao jamstvo, ili je primio potporu za restrukturiranje, a još je podložan planu restrukturiranja;
(e)
U slučaju poduzetnika koji nije MSP, ako je tijekom zadnje dvije godine:
(1)
omjer knjigovodstvenog duga i kapitala poduzetnika bio veći od 7,5 i
(2)
EBITDA koeficijent pokrića kamata poduzetnika bio je niži od 1,0;
19.
„obveze potrošnje na državnom području” znači obveze koje tijelo koje dodjeljuje potporu nameće korisnicima, a sastoje se od potrošnje minimalnog iznosa i/ili provedbe najniže razine proizvodne djelatnosti na određenom državnom području;
20.
„prilagođeni iznos potpore” znači maksimalni dopustivi iznos potpore za veliki projekt ulaganja, izračunan prema sljedećoj formuli:
maksimalni iznos potpore = R × (A + 0,50 × B + 0 × C)
pri čemu je: R maksimalni intenzitet potpore primjenjiv u dotičnom području utvrđen u odobrenoj karti regionalnih potpora koja je na snazi na datum dodjele potpore, isključujući povećani intenzitet potpore za MSP-ove, A početnih 50 milijuna EUR prihvatljivih troškova, B dio prihvatljivih troškova između 50 milijuna EUR i 100 milijuna EUR, a C dio prihvatljivih troškova koji premašuje 100 milijuna EUR;
21.
„povratni predujam” znači zajam za projekt koji se isplaćuje u jednom ili više obroka, a uvjeti njegova povrata ovise o rezultatu projekta;
22.
„bruto ekvivalent bespovratnog sredstva” znači iznos potpore ako je korisniku dodijeljena u obliku bespovratnog sredstva, prije odbitka poreza ili drugih naknada;
23.
„početak radova” znači početak građevinskih radova povezanih s ulaganjem ili prva zakonski obvezujuća obveza za naručivanje opreme ili bilo koja druga obveza koja ulaganje čini neopozivim, ovisno o tome što nastupi prije. Kupnja zemljišta i pripremni radovi, primjerice ishođenje dozvola i provođenje studija izvedivosti, ne smatraju se početkom radova. U slučaju preuzimanja „početak radova” znači trenutak stjecanja imovine koja je izravno povezana sa stečenom poslovnom jedinicom;
24.
„velika poduzeća” znači poduzeća koja ne ispunjuju kriterije utvrđene u Prilogu I.;
25.
„program koji je nasljednik poreznih programa” znači program u obliku poreznih pogodnosti koji je izmijenjena verzija prethodno postojećeg programa u obliku poreznih pogodnosti i kojim se taj prethodno postojeći program zamjenjuje;
26.
„intenzitet potpore” znači bruto iznos potpore izražen kao postotak prihvatljivih troškova, prije odbitka poreza ili drugih naknada;
27.
„potpomognuta područja” znači područja utvrđena u odobrenoj karti regionalnih potpora za razdoblje 1. srpnja 2014. - 31. prosinca 2020. u primjeni članka 107. stavka 3. točaka (a) i (c) Ugovora;
28.
„datum dodjele potpore” znači datum na koji je na temelju primjenjivog nacionalnog pravnog režima korisniku dodijeljeno zakonsko pravo na primanje potpore;
29.
„materijalna imovina” znači imovina koja se sastoji od zemljišta, građevina i postrojenja te strojeva i opreme;
30.
„nematerijalna imovina” znači imovina koja nema fizički ili financijski oblik, na primjer patenti, licencije, znanje i iskustvo ili druga vrsta intelektualnog vlasništva;
31.
„trošak plaća” znači ukupni iznos koji korisnik potpore stvarno mora platiti za dotična radna mjesta, a koji se u određenom razdoblju sastoji od bruto plaće prije poreza i obveznih doprinosa kao što su doprinos za socijalno osiguranje, troškovi skrbi za djecu i skrbi za roditelje;
32.
„neto povećanje broja zaposlenika” znači neto povećanje broja zaposlenika u dotičnoj poslovnoj jedinici u odnosu na prosječan broj tijekom određenog razdoblja, od kojega se oduzimaju sva radna mjesta izgubljena tijekom tog razdoblja, a broj osoba zaposlenih na puno radno vrijeme, sa skraćenim radnim vremenom i sezonski zaposlenih osoba uračunava se u odgovarajućim dijelovima njihovih godišnjih jedinica rada;
33.
„namjenska infrastruktura” znači infrastruktura izgrađena za poduzetnike koje je moguće utvrditi ex ante i prilagođena potrebama tih poduzetnika;
34.
„financijski posrednik” znači svaka financijska institucija, bez obzira na njezin oblik i vlasničku strukturu, uključujući fond fondova, privatne investicijske fondove, javne investicijske fondove, banke, mikro-financijske institucije i društva za uzajamna jamstva;
35.
„putovanje” znači kretanje robe iz mjesta podrijetla do mjesta odredišta, uključujući odsječke i faze unutar dotične države članice ili izvan nje, obavljeno uporabom jednog ili više prijevoznih sredstava;
36.
„pravedna stopa povrata (PSP)” znači očekivana stopa povrata koja odgovara riziku prilagođenoj diskontnoj stopi kojom se odražava razina rizika projekta te priroda i razina kapitala koji privatni ulagači namjeravaju uložiti;
37.
„ukupno financiranje” znači ukupni iznos ulaganja u prihvatljivog poduzetnika ili projekt u skladu s Odjeljkom 3. ili člankom 16. ili 39. ove Uredbe, isključujući potpuno privatna ulaganja izvršena po tržišnim uvjetima i izvan područja primjene odgovarajuće mjere državne potpore;
38.
„konkurentan natječajni postupak” znači nediskriminirajući postupak prikupljanja ponuda kojim se predviđa sudjelovanje dostatnog broja poduzetnika i kojim se potpore dodjeljuju bilo na temelju početne ponude koju je ponuđač dostavio ili na temelju dražbovne cijene. Osim toga, proračun ili obujam povezan s natječajnim postupkom obvezujuće je ograničenje, tako da potporu ne mogu dobiti svi sudionici postupka;
39.
„operativna dobit” znači razlika između diskontiranih prihoda i diskontiranih operativnih troškova tijekom relevantnog trajanja ulaganja ako je ta razlika pozitivna. Operativni troškovi obuhvaćaju troškove kao što su troškovi osoblja, materijala, ugovorenih usluga, komunikacije, energije, održavanja, najma i administrativni troškovi, no za potrebe ove Uredbe isključuju troškove amortizacije i troškove financiranja ako su oni obuhvaćeni potporama za ulaganje;
Definicije koje se primjenjuju na regionalne potpore
40.
Definicije koje se primjenjuju na potpore za širokopojasne infrastrukture (Odjeljak 10.) primjenjive su na odgovarajuće odredbe o regionalnim potporama;
41.
„regionalne potpore za ulaganje” znači regionalne potpore dodijeljene za početno ulaganje ili početno ulaganje u korist nove ekonomske djelatnosti;
42.
„regionalne operativne potpore” znači potpore za smanjenje tekućih izdataka određenog poduzetnika koji nisu povezani s početnim ulaganjem. To obuhvaća kategorije troškova kao što su troškovi osoblja, materijala, ugovorenih usluga, komunikacije, energije, održavanja, najma i administrativne troškove itd., no isključuje troškove amortizacije i troškove financiranja ako su oni uključeni u prihvatljive troškove pri dodjeli potpore za ulaganje;
43.
„sektor čelika” znači sve djelatnosti povezane s proizvodnjom jednog ili više sljedećih proizvoda:
(a)
sirovo željezo i željezne legure:
sirovo željezo za proizvodnju čelika, sirovo željezo za ljevaonice i drugo sirovo željezo, zrcalno željezo i visokougljični feromangan, isključujući druge željezne legure;
(b)
sirovi i polugotovi proizvodi od željeza, običnog čelika ili specijalnih čelika:
tekući čelik bilo izliven ili neizliven u ingote, uključujući ingote za kovanje poluzavršenih proizvoda: kovano željezo, rešetke i oplate; limene šipke i šipke od bijelog lima; široki vruće valjani kolutovi, osim proizvodnje tekućeg čelika za lijevanje iz malih i srednjih ljevaonica;
(c)
vruće valjani gotovi proizvodi od željeza, običnog čelika ili specijalnih čelika:
tračnice, pragovi, vezice, podložne ploče, grede, teški profili od 80 mm i više, žmurje, šipke i profili manji od 80 mm i ploče manje od 150 mm, žičane šipke, okrugli i kvadratni dijelovi za cijevi, vruće valjani obruči i trake (uključujući trake za cijevi), vruće valjani lim (presvučeni i nepresvučeni), ploče i lim debljine 3 mm i više, univerzalne ploče debljine 150 mm i više, osim žica i proizvoda iz žice, svijetlih šipki i željeznih odljeva;
(d)
hladno valjani gotovi proizvodi:
kositreni lim, mat lim, crni lim, pocinčani lim, drugi presvučeni limovi, hladno valjani limovi, električni limovi i trake namijenjeni proizvodnji bijelog lima, hladno valjani limovi u kolutovima i trakama;
(e)
cijevi:
sve bešavne čelične cijevi, varene čelične cijevi promjera preko 406,4 mm;
44.
„sektor umjetnih vlakana” znači:
(a)
izvlačenje/teksturizacija svih generičkih vrsta vlakana i pređe na osnovi poliestera, poliamida, akrila ili polipropilena, za bilo koju krajnju uporabu; ili
(b)
polimerizacija (uključujući polikondenzaciju) ako je uključena u ekstruziju na razini upotrebljavanih strojeva; ili
(c)
svaki pomoćni postupak povezan s istovremenom ugradnjom funkcije izvlačenja/teksturizacije koju provodi budući korisnik ili drugi poduzetnik iz grupe kojoj pripada, a koji je u toj konkretnoj poslovnoj djelatnosti u smislu upotrijebljenih strojeva obično uklopljen u takvu funkciju;
45.
„sektor prijevoza” znači zračni, pomorski, cestovni ili željeznički prijevoz putnika te kopneni prijevoz plovnim putovima ili usluge prijevoza tereta za najam ili naknadu te s tim povezana infrastruktura (u prvom redu infrastruktura zračnih luka); točnije, „sektor prijevoza” znači sljedeće djelatnosti prema klasifikaciji NACE Rev. 2:
(a)
oznaka NACE 49: Kopneni prijevoz i cjevovodni transport; isključujući NACE 49.32 Taksi službu, 49.42 Usluge preseljenja, 49.5 Cjevovodni transport;
(b)
oznaka NACE 50: Vodeni prijevoz;
(c)
oznaka NACE 51: Zračni prijevoz, isključujući NACE 51.22 Svemirski prijevoz;
46.
„program namijenjen ograničenom broju posebnih sektora ekonomske djelatnosti” znači program kojim su obuhvaćene djelatnosti razvrstane u manje od pet razreda statističke klasifikacije NACE Rev. 2 (četveroznamenkasta brojčana oznaka);
47.
„djelatnosti u turizmu” znači sljedeće djelatnosti prema klasifikaciji NACE Rev. 2:
(a)
oznaka NACE 55: Smještaj;
(b)
oznaka NACE 56: Djelatnosti pripreme i usluživanja hrane i pića;
(c)
oznaka NACE 79: Putničke agencije, organizatori putovanja (turoperatori) i ostale rezervacijske usluge te djelatnosti povezane s njima;
(d)
oznaka NACE 90: Kreativne, umjetničke i zabavne djelatnosti;
(e)
oznaka NACE 91: Knjižnice, arhivi, muzeji i ostale kulturne djelatnosti;
(f)
oznaka NACE 93: Sportske djelatnosti te zabavne i rekreacijske djelatnosti;
48.
„rijetko naseljena područja” znači područja koje Komisija takvima smatra na temelju pojedinačnih odluka o kartama regionalnih potpora za razdoblje 1. srpnja 2014. - 31. prosinca 2020.;
49.
„početno ulaganje” znači:
(a)
ulaganje u materijalnu i nematerijalnu imovinu povezano s osnivanjem nove poslovne jedinice, proširenje kapaciteta postojeće poslovne jedinice, diversifikacija proizvodnje poslovne jedinice na proizvode koje dotična poslovna jedinica prethodno nije proizvodila ili temeljita promjena u sveukupnom proizvodnom procesu postojeće poslovne jedinice; ili
(b)
stjecanje imovine koja pripada poslovnoj jedinici koja se ugasila ili bi se bila ugasila da nije bila kupljena, a kupio ju je ulagač koji nije povezan s prodavateljem, isključujući jednostavno stjecanje udjela u poduzetniku;
50.
„ista ili slična djelatnost” znači djelatnost koja je obuhvaćena istim razredom (četveroznamenkasta brojčana oznaka) statističke klasifikacije ekonomskih djelatnosti NACE Rev. 2, kako je utvrđeno u Uredbi (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o utvrđivanju statističke klasifikacije ekonomskih djelatnosti NACE Revision 2 te izmjeni Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3037/90 kao i određenih uredbi EZ-a o posebnim statističkim područjima (38);
51.
„početno ulaganje u korist nove ekonomske djelatnosti” znači:
(a)
ulaganje u materijalnu i nematerijalnu imovinu povezano s osnivanjem nove poslovne jedinice ili diversifikacijom djelatnosti poslovne jedinice, pod uvjetom da nova djelatnost nije ista ili slična djelatnosti koja se prethodno obavljala u poslovnoj jedinici;
(b)
stjecanje imovine koja pripada poslovnoj jedinici koja se ugasila ili bi se bila ugasila da nije bila kupljena, a kupio ju je ulagač koji nije povezan s prodavateljem, pod uvjetom da nova djelatnost koja će se obavljati uporabom stečene imovine nije ista ili slična djelatnosti koju je poslovna jedinica obavljala prije stjecanja;
52.
„veliki projekt ulaganja” znači početno ulaganje čiji prihvatljivi troškovi premašuju 50 milijuna EUR, izračunano prema cijenama i tečajevima na datum dodjele potpore;
53.
„mjesto odredišta” znači mjesto iskrcaja robe;
54.
„mjesto podrijetla” znači mjesto ukrcaja robe koja se prevozi;
55.
„područja prihvatljiva za operativne potpore” znači najudaljenije regije iz članka 349. Ugovora ili rijetko naseljena područja, kako je utvrđeno u karti regionalnih potpora odobrenoj za dotičnu državu članicu za razdoblje 1. srpnja 2014. - 31. prosinca 2020.;
56.
„prijevozno sredstvo” znači sredstvo u željezničkom prijevozu, cestovnom prijevozu tereta, prijevozu kopnenim plovnim putovima, pomorskom prijevozu, zračnom prijevozu ili kombiniranom prijevozu;
57.
„fond za urbani razvoj” („UDF”) znači specijalizirani instrument ulaganja osnovan za potrebe ulaganja u projekte urbanog razvoja na temelju mjere potpore za urbani razvoj. UDF-om upravlja upravitelj fonda za urbani razvoj;
58.
„upravitelj fonda za urbani razvoj” znači profesionalno upravljačko društvo s pravnom osobnošću koje odabire i provodi ulaganja u prihvatljive projekte urbanog razvoja;
59.
„projekt urbanog razvoja” („UDP”) znači projekt ulaganja s mogućnošću pružanja podrške provedbi intervencija predviđenih integriranim pristupom za održivi urbani razvoj i doprinošenja postizanju u njemu određenih ciljeva, uključujući projekte s unutarnjom stopom povrata koja možda nije dovoljna za privlačenje financiranja na isključivo komercijalnoj osnovi. Projekt urbanog razvoja može se organizirati kao zaseban blok financiranja unutar pravnih struktura korisnika privatnog ulagača ili kao zaseban pravni subjekt, npr. subjekt posebne namjene;
60.
„integrirana strategija za održivi urbani razvoj” znači strategija koju je službeno predložilo i odobrilo odgovarajuće lokalno tijelo ili agencija iz javnog sektora, utvrđena za određeno urbano zemljopisno područje i razdoblje, u kojoj se utvrđuju integrirane mjere za rješavanje gospodarskih, ekoloških, klimatskih, demografskih i socijalnih izazova koji pogađaju urbana područja;
61.
„doprinos u naravi” znači doprinos u zemljištu ili nekretninama ako zemljište ili nekretnina čini dio projekta urbanog razvoja;
Definicije za potpore MSP-ovima
62.
„radna mjesta izravno otvorena projektom ulaganja” znači radna mjesta povezana s djelatnošću na koju se ulaganje odnosi, uključujući radna mjesta otvorena nakon povećanja stope iskoristivosti kapaciteta koji je nastao ulaganjem;
63.
„organizacijska suradnja” znači razvoj zajedničkih poslovnih strategija ili upravljačkih struktura, pružanje zajedničkih usluga ili usluga koje olakšavaju suradnju, usklađene djelatnosti poput istraživanja ili marketinga, podrška mrežama i klasterima, poboljšanje dostupnosti i komunikacije, uporaba zajedničkih instrumenata za poticanje poduzetništva i trgovine s MSP-ovima;
64.
„savjetodavne usluge za suradnju” znači konzalting, pomoć i usavršavanje radi razmjene znanja i iskustava te poboljšanja suradnje;
65.
„pomoćne usluge za suradnju” znači pružanje uredskih prostora, internetskih stranica, banaka podataka, knjižnica, istraživanja tržišta, priručnika, radnih i oglednih dokumenata;
Definicije za potpore za pristup financiranju za MSP-ove
66.
„kvazivlasničko ulaganje” znači vrsta financiranja koja se svrstava između vlasničkog kapitala i zaduživanja, rizičnija od nadređenog duga i manje rizična od ulaganja u osnovni kapital, čiji se prinos za imatelja pretežno zasniva na dobiti ili gubitcima temeljnog ciljnog poduzetnika koji nisu osigurani u slučaju insolventnosti. Kvazivlasnička ulaganja mogu se strukturirati kao dug, neosiguran i podređen, uključujući mezaninski dug, koji se u nekim slučajevima može pretvoriti u vlasnički kapital, ili kao povlašteni vlasnički kapital;
67.
„jamstvo” znači u kontekstu odjeljaka 1., 3. i 7. Uredbe, pisana obveza preuzimanja odgovornosti za sve ili dio novonastalih zajmovnih transakcija treće osobe kao što su instrumenti zaduživanja ili zakupljivanja te kvazivlasnički instrumenti;
68.
„stupanj jamstva” znači postotak gubitka koji javni ulagač pokriva za svaku transakciju prihvatljivu na temelju određene mjere državne potpore;
69.
„izlazak” znači likvidacija udjela koju provodi financijski posrednik ili ulagač, uključujući trgovačku prodaju, otpis, otplatu vlasničkih udjela/zajmova, prodaju drugom financijskom posredniku ili drugom ulagaču, prodaju financijskoj instituciji i prodaju javnom ponudom, uključujući inicijalnu javnu ponudu (IPO);
70.
„financijska donacija” znači povratno javno ulaganje u financijskog posrednika za potrebe ulaganja na temelju mjere rizičnog financiranja, uz povrat svih sredstava javnom ulagaču;
71.
„rizična financijska ulaganja” znači vlasnička i kvazivlasnička ulaganja, zajmovi uključujući zakupe, jamstva ili kombinaciju navedenog, namijenjeni prihvatljivim poduzetnicima za potrebe provedbe novih ulaganja;
72.
„neovisni privatni ulagač” znači privatni ulagač koji nije vlasnik udjela u prihvatljivom poduzetniku u kojeg ulaže, uključujući poslovne anđele i financijske institucije, bez obzira na njihovu vlasničku strukturu, ako snosi sav rizik povezan sa svojim ulaganjem. Nakon osnivanja novog društva, privatni ulagači, uključujući osnivače, smatraju se neovisnima od tog društva;
73.
„fizička osoba” za potrebe članaka 21. i 23. znači osoba koja nije poduzetnik za potrebe članka 107. stavka 1. Ugovora;
74.
„vlasnički instrument” znači pružanje kapitala poduzetniku, izravnim ili neizravnim ulaganjem, u zamjenu za vlasništvo nad odgovarajućim udjelom tog poduzetnika;
75.
„prva komercijalna prodaja” znači prva prodaja koju poduzetnik izvrši na tržištu proizvoda ili usluga, isključujući ograničene prodaje radi testiranja tržišta;
76.
„neuvršteni MSP” znači MSP koji nije uvršten na službeni popis burze, osim alternativnih trgovinskih platformi;
77.
„naknadno ulaganje” znači dodatno rizično financijsko ulaganje u poduzetnika nakon najmanje jednog prethodnog kruga rizičnog financijskog ulaganja;
78.
„zamjenski kapital” znači kupnja postojećih udjela u poduzetniku od prethodnog ulagača ili vlasnika udjela;
79.
„zaduženi subjekt” znači Europska investicijska banka i Europski investicijski fond, međunarodna financijska institucija u kojoj je država članica vlasnik udjela, ili financijska institucija osnovana u državi članici usmjerena na postizanje javnog interesa pod nadzorom javnog tijela, tijela javnog prava ili tijela privatnog prava koje pruža javne usluge; zaduženi subjekt može se odabrati ili izravno imenovati u skladu s odredbama Direktive 2004/18/EZ o usklađivanju postupaka za sklapanje ugovora o javnim radovima, ugovora o javnoj nabavi robe te ugovora o javnim uslugama (39) ili bilo kojeg naknadnog zakonodavstva kojim se ta Direktiva u cijelosti ili djelomično zamjenjuje;
80.
„inovacijsko poduzeće” znači poduzeće:
(a)
koje može dokazati, na temelju evaluacije koje je proveo neovisni stručnjak, da će u predvidivoj budućnosti razviti proizvode, usluge ili procese koji su novi ili znatno poboljšani u usporedbi s trenutačnim stanjem u dotičnoj grani industrije, a koji sa sobom nose rizik tehnološkog ili industrijskog neuspjeha; ili
(b)
čiji troškovi istraživanja i razvoja predstavljaju najmanje 10 % njegovih ukupnih troškova poslovanja u najmanje jednoj od tri godine koje prethode dodjeli potpore ili, u slučaju novoosnovanog poduzeća koje nema ostvarenu nijednu poslovnu godinu, u reviziji njegova trenutačnog poslovnog razdoblja koju je ovjerio vanjski revizor;
81.
„alternativna trgovinska platforma” znači multilateralna trgovinska platforma u skladu s člankom 4. stavkom 1. točkom 15. Direktive 2004/39/EZ, na kojoj većinu financijskih instrumenata uvrštenih za trgovanje izdaju MSP-ovi;
82.
„zajam” znači sporazum kojim se zajmodavac obvezuje zajmoprimcu dati na raspolaganje dogovoreni iznos u dogovorenom roku i na temelju kojeg je zajmoprimac dužan otplatiti dotični iznos u dogovorenom roku. Može biti u obliku zajma ili drugog instrumenata financiranja, uključujući zakup, kojim se zajmodavcu osigurava prevladavajuća komponenta najmanjeg prinosa. Refinanciranje postojećih zajmova nije prihvatljiv zajam;
Definicije za potpore za istraživanje i razvoj i inovacije
83.
„organizacija za istraživanje i širenje znanja” znači subjekt (kao što su sveučilišta, istraživački instituti, agencije za prijenos tehnologije, posrednici u inovaciji, fizičke osobe ili virtualni kolaborativni subjekti usmjereni na istraživanje), bez obzira na njegov pravni status (ustrojstvo na temelju javnog ili privatnog prava) odnosno način financiranja, čiji je prvenstveni cilj nezavisno provoditi temeljno istraživanje, industrijsko istraživanje ili eksperimentalni razvoj ili s rezultatima tih djelatnosti upoznati široku javnost, putem predavanja, objavljivanja ili prijenosa znanja. Ako taj subjekt obavlja i ekonomske djelatnosti, financiranje, troškovi i prihodi tih ekonomskih djelatnosti moraju se obračunati zasebno. Poduzetnici koji imaju presudan utjecaj na takav subjekt, na primjer kao njegovi vlasnici udjela ili članovi, nemaju povlašteni pristup rezultatima koje subjekt proizvede;
84.
„temeljno istraživanje” znači eksperimentalni ili teorijski rad poduzet prvenstveno kako bi se stekla nova znanja o temeljnim načelima fenomena i vidljivih činjenica, bez predviđene izravne tržišne primjene ili uporabe;
85.
„industrijsko istraživanje” znači planirano istraživanje ili kritički pregled u cilju stjecanja novih znanja i vještina za razvoj novih proizvoda, procesa ili usluga odnosno za postizanje znatnog poboljšanja postojećih proizvoda, procesa ili usluga. To obuhvaća stvaranje sastavnih dijelova složenih sustava i može uključivati izradu prototipova u laboratorijskom okruženju ili u okruženju sa simuliranim sučeljima postojećih sustava te pilot-linije ako je to neophodno za industrijsko istraživanje, prvenstveno za provjeru generičke tehnologije;
86.
„eksperimentalni razvoj” znači stjecanje, kombiniranje, oblikovanje i uporaba postojećih znanstvenih, tehnoloških, poslovnih i ostalih mjerodavnih znanja i vještina u cilju razvoja novih ili poboljšanih proizvoda, procesa ili usluga. To može uključivati i, primjerice, djelatnosti u cilju konceptualnog definiranja, planiranja i dokumentiranja novih proizvoda, procesa ili usluga.
Eksperimentalni razvoj može obuhvaćati izradu prototipova, demonstracijske aktivnosti, pilot-projekata, ispitivanje i provjeru novih ili poboljšanih proizvoda, procesa ili usluga u okruženju koje odražava operativne uvjete iz stvarnog života ako je osnovni cilj ostvarenje daljnjih tehničkih poboljšanja na proizvodima, procesima ili uslugama koji nisu u bitnome utvrđeni. To može uključivati i razvoj tržišno upotrebljivog prototipa ili pilot-projekta koji je nužno konačni tržišni proizvod, a preskupo ga je proizvesti samo da bi se upotrebljavao u svrhu demonstracijskih aktivnosti i provjere.
Eksperimentalni razvoj ne uključuje rutinske ili periodične izmjene postojećih proizvoda, proizvodnih linija, proizvodnih procesa, usluga i drugih aktivnosti u tijeku, čak i ako te izmjene znače poboljšanja;
87.
„studija izvedivosti” znači evaluacija i analiza potencijala projekta, čiji je cilj podržati proces donošenja odluka objektivnim i racionalnim otkrivanjem njegovih prednosti i nedostataka, mogućnosti i prijetnji (SWOT) te utvrditi resurse potrebne za njegovu provedbu i u konačnici njegove izglede za uspjeh;
88.
„troškovi osoblja” znači troškovi istraživača, tehničara i drugog pomoćnog osoblja u mjeri u kojoj je zaposleno na odgovarajućem projektu ili djelatnosti;
89.
„po tržišnim uvjetima” znači da se uvjeti transakcije između ugovornih stranaka razlikuju od onih koji bi bili utvrđeni između neovisnih poduzeća i nema naznake nedopuštenog dogovaranja. Za svaku transakciju koja proizlazi iz otvorenog, transparentnog i nediskriminirajućeg postupka smatra se da zadovoljava načelo transakcije po tržišnim uvjetima;
90.
„učinkovita suradnja” znači suradnja između najmanje dvije neovisne stranke u cilju razmjene znanja ili tehnologije odnosno ostvarenja zajedničkog cilja na temelju podjele rada, pri čemu stranke zajednički utvrđuju opseg projekta suradnje, doprinose njegovoj provedbi te dijele njegove rizike i rezultate. Jedna stranka ili više njih može snositi cjelokupne troškove projekta te tako smanjiti financijski rizik projekta za druge stranke. Ugovorene usluge i pružanje usluga istraživanja ne smatraju se oblicima suradnje;
91.
„istraživačka infrastruktura” znači objekti, resursi i s tim povezane usluge koje znanstvenici upotrebljavaju za provedbu istraživanja u svojem polju te obuhvaća znanstvenu opremu ili komplete instrumenata, resurse koji se temelje na znanju kao što su zbirke, arhivi i strukturirani znanstveni podatci, infrastrukture koje se temelje na informacijskim i komunikacijskim tehnologijama, kao što su infrastruktura GRID, računalna, programerska i komunikacijska infrastruktura, te sva druga sredstva jedinstvene prirode koja su bitna za istraživanje. Takve infrastrukture mogu biti „na jednome mjestu” ili „raspodijeljene” (organizirana mreža resursa) u skladu s člankom 2. točkom (a) Uredbe Vijeća (EZ) br. 723/2009 od 25. lipnja 2009. o pravnom okviru Zajednice za Konzorcij europskih istraživačkih infrastruktura (ERIC) (40);
92.
„inovacijski klasteri” znači strukture ili organizirane skupine neovisnih strana (kao što su inovativna novoosnovana poduzeća, mala, srednja i velika poduzeća te organizacije za istraživanje i širenje znanja, neprofitne organizacije i ostali povezani gospodarski subjekti) osnovane u cilju poticanja inovacijskih aktivnosti, što postižu promicanjem dijeljenja objekata i razmjene znanja i stručnosti te učinkovitim doprinosom prijenosu znanja, umrežavanju, širenju informacija i suradnji među poduzetnicima i drugim organizacijama u klasteru;
93.
„visokokvalificirano osoblje” znači osoblje sa sveučilišnim obrazovanjem i najmanje 5 godina mjerodavnog profesionalnog iskustva, koje može uključivati i doktorsku izobrazbu;
94.
„savjetodavne usluge za inovacije” znači konzalting, pomoć i usavršavanje u području prijenosa znanja, stjecanja, zaštite i iskorištavanja nematerijalne imovine, primjene normi i propisa koji ih obuhvaćaju;
95.
„usluge podrške inovacijama” znači osiguravanje uredskog prostora, banka podataka, knjižnica, istraživanja tržišta, laboratorija, označavanje kvalitete, ispitivanje i certificiranje za potrebe razvoja učinkovitijih proizvoda, procesa ili usluga;
96.
„inovacije organizacije poslovanja” znači provedba nove organizacijske metode u poslovnoj praksi poduzetnika, organizaciji radnog mjesta ili vanjskim odnosima te isključuje promjene koje se temelje na organizacijskim metodama koje poduzetnik već primjenjuje, promjene upravljačke strategije, spajanja i preuzimanja, prestanak uporabe procesa, jednostavnu zamjenu ili proširenje temeljnog kapitala, promjene nastale isključivo kao posljedica promjene faktorskih cijena, prilagođavanje kupcima, lokalizaciju, redovne, sezonske i druge ciklične promjene te trgovinu novim ili znatno poboljšanim proizvodima;
97.
„inovacije procesa” znači provedba novih ili znatno poboljšanih metoda proizvodnje ili isporuke (uključujući znatne promjene u tehnikama, opremi ili softveru), isključujući manje izmjene ili poboljšanja, povećanja proizvodnih kapaciteta ili kapaciteta usluga dodavanjem proizvodnih ili logističkih sustava vrlo sličnih onima koji se već upotrebljavaju, prestanak uporabe procesa, jednostavnu zamjenu ili proširenje temeljnog kapitala, promjene nastale isključivo kao posljedica promjene faktorskih cijena, prilagođavanje kupcima, lokalizaciju, redovne, sezonske i druge ciklične promjene te trgovinu novim ili znatno poboljšanim proizvodima;
98.
„upućivanje na rad” znači privremeno zapošljavanje osoblja kod korisnika s pravom osoblja na povratak prethodnom poslodavcu;
Definicije za potpore za radnike u nepovoljnom položaju i radnike s invaliditetom
99.
„radnik u izrazito nepovoljnom položaju” znači svaka osoba:
(a)
koja nije bila zaposlena s redovnom plaćom najmanje tijekom prethodna 24 mjeseca; ili
(b)
koja nije bila zaposlena s redovnom plaćom najmanje tijekom prethodnih 12 mjeseci, a pripada jednoj od kategorija od (b) do (g) spomenutih u definiciji „radnik u nepovoljnom položaju”;
100.
„zaštićena radna mjesta” znači radna mjesta u poduzetniku u kojem radnici s invaliditetom predstavljaju najmanje 30 % radnika;
Definicije koje se primjenjuju na potpore za zaštitu okoliša
101.
„zaštita okoliša” znači svako djelovanje kojim se ublažava i sprečava šteta nanesena fizičkom okolišu ili prirodnim resursima, nastala zbog djelatnosti korisnika, kojim se smanjuje rizik takve štete ili koji vodi učinkovitijoj uporabi prirodnih resursa, uključujući mjere štednje energije i uporabu obnovljivih izvora energije;
102.
„norma Unije” znači:
(a)
obvezna norma Unije kojom se određuju razine koje pojedinačni poduzetnici moraju postići u pogledu zaštite okoliša; ili
(b)
obveza na temelju Direktive 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća (41) za primjenu najboljih raspoloživih tehnika (NRT) i osiguravanje da razine emisija onečišćujućih tvari nisu više nego što bi bile uz primjenu NRT-a; u slučaju da su razine emisija povezane s NRT-om utvrđene u provedbenim aktima donesenima na temelju Direktive 2010/75/EU, te će razine biti primjenjive za potrebe ove Uredbe; ako su te razine izražene kao raspon, primjenjivat će se granica postizanja NRT-a;
103.
„energetska učinkovitost” znači količina ušteđene energije utvrđena mjerenjem i/ili procjenom potrošnje prije i poslije provedbe mjere poboljšanja energetske učinkovitosti, uz osiguranje normalizacije vanjskih uvjeta koji utječu na potrošnju energije;
104.
„projekt energetske učinkovitosti” znači projekt ulaganja kojim se povećava energetska učinkovitost građevine;
105.
„fond za energetsku učinkovitost (EEF)” znači specijalizirani instrument ulaganja osnovan za potrebe ulaganja u projekte energetske učinkovitosti usmjerene na poboljšanje energetske učinkovitosti građevina u domaćem i inozemnom sektoru. EEF-om upravlja upravitelj fonda za energetsku učinkovitost;
106.
„upravitelj fonda za energetsku učinkovitost” znači profesionalno upravljačko društvo s pravnom osobnošću, koje odabire i provodi ulaganja u prihvatljive projekte energetske učinkovitosti;
107.
„visokoučinkovita kogeneracija” znači kogeneracija koja odgovara definiciji visokoučinkovite kogeneracije utvrđenoj u članku 2. stavku 34. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (42);
108.
„kogeneracija” ili suproizvodnja toplinske i električne energije (CHP) znači istovremena proizvodnja toplinske i električne i/ili mehaničke energije u jednom procesu;
109.
„energija iz obnovljivih izvora energije” znači energija koju proizvode postrojenja koja upotrebljavaju samo obnovljive izvore energije te udio, izražen u kalorijskoj vrijednosti, energije proizvedene iz obnovljivih izvora energije u hibridnim postrojenjima koja upotrebljavaju i konvencionalne izvore energije. Uključuje obnovljivu električnu energiju koja se upotrebljava za punjenje sustava za skladištenje, ali isključuje električnu energiju proizvedenu kao rezultat sustava za skladištenje;
110.
„obnovljivi izvori energije” znači sljedeći obnovljivi nefosilni izvori energije: energija vjetra, solarna, aerotermalna, geotermalna, hidrotermalna i oceanska energija, energija vode, energija biomase, energija iz plinova s odlagališta, plinova iz postrojenja za preradu otpadnih voda i bioloških plinova;
111.
„biogorivo” znači tekuće ili plinovito gorivo za potrebe prometa koje se proizvodi iz biomase;
112.
„održivo biogorivo” znači biogorivo koje ispunjuje uvjete održivosti utvrđene u članku 17. Direktive 2009/28/EZ;
113.
„biogorivo proizvedeno iz prehrambenih sirovina” znači biogorivo iz žitarica i ostalih kultura bogatih škrobom, šećernih kultura i uljarica kako je utvrđeno u prijedlogu Komisije Prijedlog Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 98/70/EZ o kakvoći benzinskih i dizelskih goriva i izmjeni Direktive 2009/28/EZ o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (43);
114.
„nova i inovativna tehnologija” znači nova i nedokazana tehnologija u odnosu na vrhunsku tehnologiju u industriji, koja nosi rizik tehnološkog ili industrijskog neuspjeha i nije optimizacija ili poboljšanje postojeće tehnologije;
115.
„odgovornost za uravnoteženje” znači odgovornost za neravnotežu (odstupanja između proizvodnje, potrošnje i tržišnih transakcija) tržišnog sudionika ili njegova odabranog zastupnika („stranka odgovorna za otklanjanje ravnoteže”), u određenom roku („rok namirivanja neravnoteže”);
116.
„standardna obveza otklanjanja neravnoteže” znači nediskriminirajuća obveza otklanjanja neravnoteže u svim tehnologijama tako da niti jedan proizvođač nije oslobođen od te obveze;
117.
„biomasa” znači biološki razgradiva frakcija proizvoda, otpada i ostataka iz poljoprivrede (uključujući tvari životinjskog i biljnog podrijetla), šumarstva i s tim povezanih industrija, uključujući ribarstvo i akvakulturu, te biološki plinovi i biološki razgradiva frakcija industrijskog i komunalnog otpada;
118.
„ukupni srednji troškovi proizvodnje energije” znači izračunani troškovi proizvodnje električne energije u točki spajanja na mrežu za punjenje ili mrežu električne energije. Taj izračun uključuje početni kapital, diskontnu stopu te troškove trajnog poslovanja, goriva i održavanja;
119.
„porez za zaštitu okoliša” znači porez s posebnom poreznom osnovicom koji ima jasan negativan učinak na okoliš ili koji za cilj ima oporezivanje određenih djelatnosti, roba ili usluga tako da troškovi zaštite okoliša mogu biti uključeni u njihovu cijenu i/ili tako da se proizvođači i potrošači usmjere na djelatnosti koje su prihvatljivije za okoliš;
120.
„najniža razina oporezivanja u Uniji” znači najniža razina oporezivanja koja je predviđena zakonodavstvom Unije; za energente i električnu energiju ta je najniža razina oporezivanja određena u Prilogu I. Direktivi Vijeća 2003/96/EZ od 27. listopada 2003. o restrukturiranju sustava Zajednice za oporezivanje energenata i električne energije (44);
121.
„onečišćena lokacija” znači lokacija na kojoj je potvrđena prisutnost opasnih tvari, koju je uzrokovao čovjek, do te mjere da predstavlja znatan rizik za zdravlje ljudi ili okoliš uzimajući u obzir trenutačnu ili odobrenu buduću uporabu zemljišta;
122.
„načelo 'onečišćivač plaća'” znači da troškove mjera koje su usmjerene na onečišćenje treba snositi onečišćivač koji uzrokuje onečišćenje;
123.
„onečišćenje” znači šteta koju je prouzročio onečišćivač izravno ili neizravno nanoseći štetu okolišu, odnosno stvarajući uvjete koji vode takvoj šteti za fizički okoliš ili prirodna bogatstva;
124.
„energetski učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje” znači sustav centraliziranoga grijanja i hlađenja koji odgovara definiciji sustava učinkovitog centraliziranoga grijanja i hlađenja utvrđenoj u članku 2. stavcima 41. i 42. Direktive 2012/27/EU. Definicija uključuje postrojenja za proizvodnju grijanja/hlađenja i mrežu (uključujući povezane objekte) potrebnu za distribuciju grijanja/hlađenja od proizvodnih jedinica do prostora potrošača;
125.
„onečišćivač” znači osoba koja izravno ili neizravno nanosi štetu okolišu ili stvara uvjete koji vode takvoj šteti;
126.
„ponovna uporaba” znači svaki postupak kojim se proizvod ili komponente koji nisu otpad ponovno upotrebljavaju za istu namjenu za koju su izvorno zamišljeni;
127.
„priprema za ponovnu uporabu” znači svaki postupak provjeravanja, čišćenja ili popravljanja radi oporabe kojim se proizvodi ili sastojci proizvoda koji su postali otpad pripremaju za ponovnu uporabu bez dodatne prethodne prerade;
128.
„recikliranje” znači svaki postupak oporabe kojim se otpad prerađuje u proizvode, materijale ili tvari namijenjene njihovoj izvornoj uporabi ili nekoj drugoj svrsi. Ono obuhvaća preradu organskog materijala, ali ne i energetsku oporabu, preradu u materijal koji se rabi kao gorivo ili materijal za nasipavanje;
129.
„vrhunac tehnologije” znači proces u kojem je ponovna uporaba otpadnog proizvoda u proizvodnji konačnog proizvoda ekonomski profitabilna uobičajena praksa. Ako je to prikladno, pojam „vrhunac tehnologije” mora se tumačiti sa stajališta tehnologije Unije i unutarnjeg tržišta Unije;
130.
„energetska infrastruktura” znači svaka fizička oprema ili objekt koji je smješten unutar Unije ili povezuje Uniju s najmanje jednom trećom zemljom, a razvrstan je u jednu od sljedećih kategorija:
(a)
za električnu energiju:
i.
infrastruktura za prijenos, kako je utvrđena u članku 2. stavku 3. Direktive 2009/72/EZ od 13. srpnja 2009. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije (45);
ii.
infrastruktura za distribuciju, kako je utvrđena u članku 2. stavku 5. Direktive 2009/72/EZ;
iii.
objekti za skladištenje električne energije, utvrđeni kao objekti za trajno ili privremeno skladištenje električne energije u nadzemnoj ili podzemnoj infrastrukturi ili geološkim lokacijama, pod uvjetom da su izravno povezani na visokonaponske kabele oblikovane za napon od 110 kV ili više;
iv.
svaka oprema ili postrojenje koji su potrebni kako bi sustavi utvrđeni u točkama i. do iii. radili na siguran, zaštićen i učinkovit način, uključujući sustave zaštite, praćenja i nadzora na svim naponskim razinama i podstanicama; i
v.
pametne mreže, utvrđene kao svaka oprema, kabel ili postrojenje, na razini prijenosa niskonaponske i srednjenaponske distribucije s ciljem dvostrane digitalne komunikacije u stvarnom vremenu ili gotovo stvarnom vremenu, interaktivnog i pametnog praćenja i upravljanja proizvodnjom, prijenosom, distribucijom i potrošnjom električne energije u elektroenergetskoj mreži za potrebe razvoja mreže koja učinkovito objedinjuje ponašanje i djelatnosti svih korisnika koji su na nju spojeni, tj. proizvođača, potrošača i onih koji rade oboje, kako bi se osigurao ekonomski učinkovit i održiv elektroenergetski sustav s niskim gubitcima te visokom kakvoćom i sigurnošću opskrbe i zaštitom;
(b)
za plin:
i.
plinovodi za prijenos i distribuciju za transport prirodnog plina i bioplina koji čine dio mreže, isključujući visokotlačne plinovode koji se upotrebljavaju kao proizvodni plinovi ili za lokalnu distribuciju prirodnog plina;
ii.
podzemni skladišni objekti koji su povezani s visokotlačnim plinovodima iz točke i.;
iii.
objekti za prihvat, skladištenje, uplinjavanje ili dekompresiju ukapljenog prirodnog plina (UPP) ili stlačenog prirodnog plina (SPP); i
iv.
svaka oprema ili instalacija potrebna kako bi sustav radio na siguran, zaštićen i učinkovit način ili kako bi se omogućili dvosmjerni kapaciteti, uključujući postaje za stlačivanje plina;
(c)
za naftu:
i.
naftovodi koji se upotrebljavaju za transport sirove nafte;
ii.
crpne postaje i skladišni objekti potrebni za rad naftovoda za sirovu naftu; i
iii.
svaka oprema ili instalacija potrebna kako bi dotični sustav radio na ispravan, siguran i učinkovit način, uključujući sustave zaštite, praćenja i nadzora te uređaje za obrnuti protok;
(d)
za CO2: mreže plinovoda, uključujući povezane kompresorske stanice, za transport CO2 do skladišnih lokacija kako bi se CO2 ubrizgao u odgovarajuće podzemne geološke formacije radi trajnog skladištenja;
131.
„zakonodavstvo o unutarnjem energetskom tržištu” obuhvaća Direktivu 2009/72/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije, Direktivu 2009/73/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište prirodnog plina (46), Uredbu (EZ) br. 713/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o osnivanju Agencije za suradnju energetskih regulatora (47); Uredbu (EZ) br. 714/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o uvjetima za pristup mreži za prekograničnu razmjenu električne energije (48) i Uredbu (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o uvjetima za pristup mrežama za transport prirodnog plina (49) ili bilo koje naknadno zakonodavstvo kojim se ti akti u cijelosti ili djelomično zamjenjuju;
Definicije koje se primjenjuju na socijalne potpore za prijevoz stanovnika udaljenih regija
132.
„uobičajeno boravište” znači mjesto na kojem fizička osoba živi najmanje 185 dana godišnje svake kalendarske godine zbog osobnih i profesionalnih veza; u slučaju osoba čije su profesionalne veze na mjestu koje se razlikuje od mjesta njihovih osobnih veza te koje žive u dvije države članice ili više njih, njihovo uobičajeno boravište smatra se mjestom njihovih osobnih veza ako se u njega redovno vraćaju; ako osobe žive u državi članici kako bi vršile djelatnosti ograničenog trajanja, njihovo mjesto boravišta i dalje se smatra mjestom njihovih osobnih veza, neovisno o tome vraćaju li se onamo tijekom navedenih djelatnosti; pohađanje sveučilišta ili škole u drugoj državi članici nije prijenos uobičajenog boravišta; „uobičajeno boravište” može imati i značenje koje je tom pojmu pripisano prema nacionalnom pravu država članica;
Definicije za potpore za širokopojasne infrastrukture
133.
„osnovni širokopojasni internet” ili „osnovne širokopojasne mreže” znači mreže s osnovnim funkcijama koje se temelje na tehnološkim platformama poput asimetričnih digitalnih pretplatničkih linija (do mreža ADSL2+), standardnih kabelskih mreža (npr. DOCSIS 2.0), mobilnih mreža treće generacije (UMTS) i satelitskih sustava;
134.
„građevinski radovi povezani sa širokopojasnim internetom” znači građevinski radovi nužni za uvođenje širokopojasne mreže, poput iskopavanja ceste kako bi se omogućilo postavljanje (širokopojasnih) vodova;
135.
„vodovi” znači podzemne cijevi ili vodiči koji se upotrebljavaju za postavljanje (vlaknastih, bakrenih ili koaksijalnih) kabela širokopojasne mreže;
136.
„fizičkim izdvajanjem” omogućuje se pristupanje pristupnoj mreži konačnog korisnika, a vlastitim prijenosnim sustavima konkurenata omogućuje se izravan prijenos preko nje;
137.
„pasivna širokopojasna infrastruktura” znači širokopojasna mreža bez aktivnih komponenti. Ona uobičajeno uključuje građevinsku infrastrukturu, vodove, optička vlakna i ulične kabelske ormare;
138.
„pristupne mreže sljedeće generacije (NGA)” znači napredne mreže koje imaju barem sljedeće značajke: (a) pružaju pouzdane usluge pri vrlo velikoj brzini po pretplatniku putem optičkog prijenosa (ili istovrsne tehnologije) u dovoljnoj blizini prostorija korisnika kako bi se doista zajamčila vrlo visoka brzina; (b) podržavaju niz naprednih digitalnih usluga, uključujući usklađene usluge utemeljene na internetskom protokolu (IP); i (c) imaju znatno višu brzinu prijenosa (u odnosu na osnovne širokopojasne mreže). U sadašnjoj fazi razvoja tržišta i tehnologije, mreže NGA su sljedeće: (a) pristupne mreže na temelju svjetlovodne niti (FTTx), (b) napredne poboljšane kabelske mreže i (c) određene napredne bežične pristupne mreže koje mogu pouzdano isporučiti velike brzine po pretplatniku;
139.
„veleprodajni pristup” znači pristup kojim se operatoru omogućuje uporaba opreme drugog operatora. Najširi mogući pristup koji se omogućuje diljem relevantne mreže na temelju trenutačnog tehnološkog razvoja uključuje barem sljedeće proizvode za pristup. Za mreže FTTH/FTTB - pristup vodovima, pristup optičkim vlaknima, izdvojeni pristup lokalnoj petlji i pristup toku bitova. Za kabelske mreže - pristup vodovima i pristup toku bitova. Za mreže FTTC - pristup vodovima, izdvajanje potpetlje i pristup toku bitova. Za pasivnu mrežnu infrastrukturu - pristup vodovima, pristup optičkim vlaknima i/ili izdvojeni pristup lokalnoj petlji. Za širokopojasne mreže utemeljene na ADSL-u - izdvojeni pristup lokalnoj petlji, pristup toku bitova. Za mobilne ili bežične mreže - tok bitova, dijeljenje stupova i pristup prijenosnim mrežama. Za satelitske platforme - pristup toku bitova.
Definicije za potpore za ulaganje u kulturu i očuvanje baštine
140.
„zahtjevna audiovizualna djela” znači djela koja su tako odredile države članice na temelju prethodno utvrđenih kriterija pri uspostavljanju programa ili dodjeli potpore i mogu uključivati filmove čija je jedina izvorna verzija na jeziku države članice s ograničenim državnim područjem, stanovništvom ili jezičnim područjem, kratke filmove, prvi i drugi film režisera, dokumentarne filmove ili niskoproračunske filmove ili druga komercijalno zahtjevna djela;
141.
„popis Odbora za razvojnu pomoć OECD-a” znači sve zemlje i državna područja koji su prihvatljivi za primanje službene pomoći za razvoj i uvršteni na popis koji je sastavila Organizacija za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD);
142.
„razumna dobit” određuje se u odnosu na tipičnu dobit za dotični sektor. U svakom slučaju, razumnom će se smatrati stopa povrata kapitala koja ne premašuje odgovarajuću zamjensku stopu uvećanu za premiju od 100 osnovnih bodova.
Definicije za potpore za sportske i višenamjenske rekreativne infrastrukture
143.
„profesionalni sport” znači bavljenje sportom kao plaćenim zaposlenjem ili dužnošću za koju se dobiva naknada, bez obzira na to je li između profesionalnog sportaša i odgovarajuće sportske organizacije zasnovan službeni ugovor o radu ili nije ako nadoknada premašuje trošak sudjelovanja i čini znatan udio u prihodu sportaša. Putni troškovi i troškovi smještaja radi sudjelovanja na sportskom događaju ne smatraju se nadoknadom za potrebe ove Uredbe.
Članak 3.
Uvjeti za izuzeće
Programi potpora, pojedinačne potpore dodijeljene na temelju programa potpora i jednokratne potpore spojivi su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 2. ili 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora, pod uvjetom da dotične potpore ispunjuju sve uvjete utvrđene u poglavlju I. ove Uredbe i posebne uvjete za odgovarajuću kategoriju potpore utvrđene u poglavlju III. ove Uredbe.
Članak 4.
Pragovi za prijavu
1. Ova Uredba ne primjenjuje se na potpore koje premašuju sljedeće pragove:
(a)
za regionalne potpore za ulaganje: „prilagođeni iznos potpore” izračunan u skladu s mehanizmom određenim u članku 2. točki 20. za ulaganja s prihvatljivim troškovima u iznosu od 100 milijuna EUR;
(b)
za regionalne potpore za urbani razvoj: 20 milijuna EUR kako je utvrđeno u članku 16. stavku 3.;
(c)
za potpore za ulaganje za MSP-ove: 7,5 milijuna EUR po poduzetniku po projektu ulaganja;
(d)
za potpore za savjetodavne usluge u korist MSP-ova: 2 milijuna EUR po poduzetniku po projektu;
(e)
za potpore MSP-ovima za sudjelovanje na sajmovima: 2 milijuna EUR po poduzetniku po godini;
(f)
za potpore za troškove suradnje za MSP-ove koji sudjeluju u projektima europske teritorijalne suradnje: 2 milijuna EUR po poduzetniku po projektu;
(g)
za potpore za rizično financiranje: 15 milijuna EUR po prihvatljivom poduzetniku kako je utvrđeno u članku 21. stavku 9.;
(h)
za potpore za novoosnovana poduzeća: iznosi po poduzetniku utvrđeni u članku 22. stavcima 3., 4. i 5.;
(i)
za potpore za istraživanje i razvoj;
i.
ako je projekt pretežno temeljno istraživanje: 40 milijuna EUR po poduzetniku po projektu; to je slučaj ako više od polovice prihvatljivih troškova projekta nastaje putem djelatnosti obuhvaćenih kategorijom temeljnog istraživanja;
ii.
ako je projekt pretežno industrijsko istraživanje: 20 milijuna EUR po poduzetniku po projektu; to je slučaj ako više od polovice prihvatljivih troškova projekta nastaje putem djelatnosti obuhvaćenih kategorijom industrijskog istraživanja ili kategorijama industrijskog istraživanja i temeljnog istraživanja zajedno;
iii.
ako je projekt pretežno eksperimentalni razvoj: 15 milijuna EUR po poduzetniku po projektu; to je slučaj ako više od polovice prihvatljivih troškova projekta nastaje putem djelatnosti obuhvaćenih kategorijom eksperimentalnog razvoja;
iv.
ako se projekt ostvaruje u okviru inicijative EUREKA ili se provodi u okviru zajedničkog poduzeća uspostavljenog na temelju članka 185. ili članka 187. Ugovora, iznosi iz točaka i. do iii. udvostručuju se;
v.
ako se potpore za projekte istraživanja i razvoja dodjeljuju u obliku povratnih predujmova koji se, u nedostatku prihvaćene metodologije za izračunavanje njihova bruto ekvivalenta bespovratnog sredstva, izražavaju kao postotak prihvatljivih troškova, a mjerom se predviđa da se u slučaju uspješnog rezultata projekta, zasnovanog na temelju razumne i promišljene pretpostavke, predujmovi vraćaju uz kamatnu stopu koja je jednaka najmanje diskontnoj stopi primjenjivoj u trenutku dodjele potpore, iznos iz točaka i. do iv. povećavaju se za 50 %;
vi.
za potpore za studije izvedivosti u pripremi istraživačkih djelatnosti: 7,5 milijuna EUR po studiji;
(j)
za potpore za ulaganje u istraživačke infrastrukture: 20 milijuna EUR po infrastrukturi;
(k)
za potpore za inovacijske klastere: 7,5 milijuna EUR po klasteru;
(l)
za potpore za inovacije za MSP-ove: 5 milijuna EUR po poduzetniku po projektu;
(m)
za potpore za inovacije procesa i organizacije poslovanja; 7,5 milijuna EUR po poduzetniku po projektu;
(n)
za potpore za usavršavanje: 2 milijuna EUR po projektu usavršavanja;
(o)
za potpore za zapošljavanje radnika u nepovoljnom položaju: 5 milijuna EUR po poduzetniku po godini;
(p)
za potpore za zapošljavanje radnika s invaliditetom u obliku subvencija za plaće: 10 milijuna EUR po poduzetniku po godini;
(q)
za potpore za nadoknadu dodatnih troškova zapošljavanja radnika s invaliditetom: 10 milijuna EUR po poduzetniku po godini;
(r)
za potpore za nadoknadu troškova pomoći pružene radnicima u nepovoljnom položaju: 5 milijuna EUR po poduzetniku po godini;
(s)
za potpore za ulaganje u zaštitu okoliša, isključujući potpore za ulaganje u zbrinjavanje onečišćenih lokacija, i za distribucijsku mrežu postrojenja energetski učinkovitog centraliziranoga grijanja i hlađenja: 15 milijuna EUR po poduzetniku po projektu ulaganja;
(t)
za potpore za ulaganje u projekte energetske učinkovitosti: 10 milijuna EUR kako je utvrđeno u članku 39. stavku 5.;
(u)
za potpore za ulaganje u zbrinjavanje onečišćenih lokacija: 20 milijuna EUR po poduzetniku po projektu ulaganja;
(v)
za operativne potpore za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora i operativne potpore za promicanje energije iz obnovljivih izvora u malim postrojenjima: 15 milijuna EUR po poduzetniku po projektu. Ako se potpore dodjeljuju na temelju konkurentnog natječajnog postupka u skladu s člankom 42.: 150 milijuna EUR godišnje uzimajući u obzir kombinirani proračun svih programa obuhvaćenih člankom 42.;
(w)
za potpore za ulaganje u distribucijsku mrežu za centralizirano grijanje ili hlađenje: 20 milijuna EUR po poduzetniku po projektu ulaganja;
(x)
za potpore za ulaganje u energetsku infrastrukturu: 50 milijuna EUR po poduzetniku po projektu ulaganja;
(y)
za potpore za širokopojasne infrastrukture: 70 milijuna EUR ukupnih troškova po projektu;
(z)
za potpore za ulaganje u kulturu i očuvanje baštine: 100 milijuna EUR po projektu; za operativne potpore za kulturu i očuvanje baštine: 50 milijuna EUR po poduzetniku po godini;
(aa)
za programe potpora za audiovizualna djela: 50 milijuna EUR po programu po godini;
(bb)
za potpore za ulaganje u sportske i višenamjenske infrastrukture: 15 milijuna EUR ili ukupni troškovi koji premašuju 50 milijuna EUR po projektu. za operativne potpore za sportsku infrastrukturu: 2 milijuna EUR po infrastrukturi po godini; i
(cc)
za potpore za ulaganje u lokalne infrastrukture: 10 milijuna EUR ili ukupni troškovi koji premašuju 20 milijuna EUR za istu infrastrukturu.
2. Pragovi utvrđeni ili spomenuti u stavku 1. ne smiju se izbjegavati umjetnim razdvajanjem programa ili projekata potpore.
Članak 5.
Transparentnost potpora
1. Ova se Uredba primjenjuje isključivo na potpore za koje je moguće točno izračunati bruto ekvivalent bespovratnog sredstva ex ante bez potrebe za provođenjem procjene rizika („transparentne potpore”).
2. Sljedeće kategorije potpora smatraju se transparentnima:
(a)
potpore u obliku bespovratnih sredstava i subvencija kamatnih stopa;
(b)
potpore u obliku zajmova ako je bruto ekvivalent bespovratnog sredstva izračunan na temelju referentne stope koja prevladava u trenutku dodjele potpore;
(c)
potpore u obliku jamstava:
i.
ako je bruto ekvivalent bespovratnog sredstva izračunan na temelju premija sigurne luke utvrđenih u obavijesti Komisije; ili
ii.
ako je metodologija za izračun bruto ekvivalenta bespovratnog sredstva jamstva bila prihvaćena prije provedbe mjere, na temelju Obavijesti Komisije o primjeni članaka 87. i 88. Ugovora o EZ-u na državne potpore u obliku jamstava (50), ili naknadne obavijesti kojom je ona zamijenjena, nakon prijave te metodologije Komisiji u skladu s tada primjenjivom uredbom Komisije u području državnih potpora, a odobrena se metodologija izričito odnosi na dotičnu vrstu jamstva i temeljne transakcije u smislu primjene ove Uredbe;
(d)
potpore u obliku poreznih pogodnosti ako mjera predviđa gornju vrijednost koja osigurava da ne dođe do premašivanja primjenjivog praga;
(e)
potpore za regionalni urbani razvoj ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u članku 16.;
(f)
potpore u obliku mjera rizičnog financiranja ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u članku 21.;
(g)
potpore za novoosnovana poduzeća ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u članku 22.;
(h)
potpore za projekte energetske učinkovitosti ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u članku 39.;
(i)
potpore u obliku premija povrh tržišne cijene ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u članku 42.;
(j)
potpore u obliku povratnih predujmova ako ukupni nominalni iznos povratnog predujma ne premašuje pragove primjenjive na temelju ove Uredbe, ili ako je metodologija za izračun bruto ekvivalenta bespovratnog sredstva povratnog predujma bila prihvaćena prije provedbe mjere na temelju prijave te metodologije Komisiji.
Članak 6.
Učinak poticaja
1. Ova Uredba primjenjuje se isključivo na potpore koje imaju učinak poticaja.
2. Smatra se da potpora ima učinak poticaja ako je korisnik dotičnoj državi članici podnio pisani zahtjev za potporu prije početka rada na projektu ili djelatnosti. Zahtjev za potporu mora sadržavati barem sljedeće informacije:
(a)
naziv i veličinu poduzetnika;
(b)
opis projekta, uključujući datume njegova početka i dovršetka;
(c)
lokaciju projekta;
(d)
popis troškova projekta;
(e)
vrsta potpore (bespovratno sredstvo, zajam, jamstvo, povratni predujam, dokapitalizacija ili drugo) i iznos javnog financiranja potrebnog za projekt.
3. Za jednokratne potpore koje se dodjeljuju velikim poduzećima smatra se da imaju učinak poticaja ako je, uz osiguravanje ispunjenja uvjeta utvrđenog u stavku 2., država članica prije dodjele dotične potpore provjerila da se dokumentacijom koju je pripremio korisnik potvrđuje da će potpora dovesti do jednog od navedenog:
(a)
za regionalne potpore za ulaganje: da je proveden projekt koji bez potpore ne bi bio proveden u dotičnom području ili ne bi bio dovoljno profitabilan za korisnika u dotičnom području;
(b)
u svim ostalim slučajevima, da postoji
-
znatno povećanje opsega projekta/djelatnosti uslijed potpore, ili
-
znatno povećanje ukupnog iznosa koji korisnik troši na projekt/djelatnost uslijed potpore, ili
-
znatno povećanje brzine dovršenja dotičnog projekta/djelatnosti.
4. Odstupajući od stavaka 2. i 3., smatra se da mjere u obliku poreznih olakšica imaju učinak poticaja ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:
(a)
mjerom se uspostavlja pravo na potporu u skladu s objektivnim kriterijima i bez daljnje primjene diskrecijskog prava države članice; i
(b)
mjera je donesena i stupila je na snagu prije početka rada na projektu ili djelatnosti kojima je dodijeljena potpora, osim u slučaju programa koji su nasljednici poreznih programa ako je djelatnost bila obuhvaćena prethodnim programima u obliku poreznih pogodnosti.
5. Odstupajući od stavaka 2., 3. i 4., za sljedeće kategorije potpora nije nužno ili se ne smatra da imaju učinak poticaja:
(a)
regionalne operativne potpore ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u članku 15.;
(b)
potpore za pristup financiranju za MSP-ove, ako su ispunjeni relevantni uvjeti utvrđeni u člancima 21. i 22.;
(c)
potpore za zapošljavanje radnika u nepovoljnom položaju u obliku subvencija za plaće i potpore za zapošljavanje radnika s invaliditetom u obliku subvencija za plaće ako su ispunjeni relevantni uvjeti utvrđeni u članku 32. odnosno članku 33.;
(d)
potpore za nadoknadu dodatnih troškova zapošljavanja radnika s invaliditetom ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u članku 34.;
(e)
potpore u obliku smanjenja poreza za zaštitu okoliša u skladu s Direktivom 2003/96/EZ ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u članku 44. ove Uredbe;
(f)
potpore za nadoknadu štete prouzročene određenim prirodnim katastrofama ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u članku 50.;
(g)
socijalne potpore za prijevoz stanovnika udaljenih regija ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u članku 51.;
(h)
potpore za kulturu i očuvanje baštine ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u članku 53.
Članak 7.
Intenzitet potpore i prihvatljivi troškovi
1. Za izračun intenziteta potpore i prihvatljivih troškova, svi iznosi koji se upotrebljavaju trebaju biti iznosi prije odbitka poreza ili drugih naknada. Prihvatljivi troškovi popraćuju se pisanim dokazima koji trebaju biti jasni, konkretni i ažurirani.
2. Ako se potpora ne dodjeljuje u obliku bespovratnog sredstva, iznos potpore jednak je bruto ekvivalentu bespovratnog sredstva.
3. Potpore koje se isplaćuju u više obroka treba diskontirati na njihovu vrijednost u trenutku dodjele. Prihvatljive troškove treba diskontirati na njihovu vrijednost u trenutku dodjele. Kamatna stopa koju treba primijeniti pri diskontiranju diskontirana je kamatna stopa koja se primjenjuje u trenutku dodjele potpore.
4. Ako se potpore dodjeljuju u obliku poreznih pogodnosti, obroke potpore treba diskontirati na temelju diskontnih stopa primjenjivih u raznim trenutcima kad porezne pogodnosti stupe na snagu.
5. Ako se potpore dodjeljuju u obliku povratnih predujmova koji se, u nedostatku prihvaćene metodologije za izračunavanje njihova bruto ekvivalenta bespovratnog sredstva, izražavaju kao postotak prihvatljivih troškova, a tom se mjerom predviđa da se u slučaju uspješnog rezultata projekta, zasnovanog na temelju razumne i promišljene pretpostavke, predujmovi vraćaju uz kamatnu stopu koja je jednaka najmanje diskontnoj stopi primjenjivoj u trenutku dodjele potpore, maksimalni intenziteti potpore utvrđeni u poglavlju III. mogu se povećati za 10 postotnih bodova.
6. Ako se potpore dodjeljuju u obliku povratnih predujmova, maksimalni intenziteti potpore utvrđeni kartom regionalnih potpora koja je na snazi u trenutku dodjele potpore ne smiju se povećati.
Članak 8.
Zbrajanje potpora
1. Pri određivanju poštuju li se pragovi prijave iz članka 4. i maksimalni intenziteti potpore iz poglavlja III., u obzir se uzima ukupni iznos državnih potpora za djelatnost, projekt ili poduzetnika kojima je dodijeljena potpora.
2. Ako se financiranje Unije kojim centralno upravljaju institucije, agencije, zajednička poduzeća ili druga tijela Unije koja nisu pod izravnom ili neizravnom kontrolom države članice kombinira s državnim potporama, za potrebe određivanja poštuju li se pragovi za prijavu i maksimalni intenziteti potpore ili maksimalni iznosi potpore, u obzir se uzimaju samo državne potpore, pod uvjetom da ukupan iznos javnog financiranja dodijeljen u odnosu na iste prihvatljive troškove ne premašuje najpovoljniju stopu financiranja utvrđenu u primjenjivim propisima zakonodavstva Unije.
3. Potpora čije je troškove moguće utvrditi a koja se izuzima na temelju ove Uredbe može se zbrajati:
(a)
s bilo kojom drugom državnom potporom, pod uvjetom da se dotične mjere odnose na različite prihvatljive troškove koje je moguće utvrditi;
(b)
s bilo kojom drugom državnom potporom koja se odnosi na iste prihvatljive troškove, bilo da se oni djelomično ili potpuno preklapaju, isključivo ako to zbrajanje ne dovodi do premašivanja najvišeg intenziteta potpore ili iznosa potpore koji je primjenjiv na tu potporu na temelju ove Uredbe.
4. Potpora čiji troškovi nisu prihvatljivi troškovi koje je moguće utvrditi, a koji se izuzimaju na temelju članaka 21., 22. i 23. ove Uredbe može se zbrajati s bilo kojom drugom državnom potporom s prihvatljivim troškovima koje je moguće utvrditi. Potpore bez prihvatljivih troškova koje je moguće utvrditi mogu se zbrajati s bilo kojom drugom državnom potporom bez prihvatljivih troškova koje je moguće utvrditi do najvećeg odgovarajućeg ukupnog praga za financiranje utvrđenog u odnosu na posebne okolnosti svakog slučaja na temelju ove ili druge uredbe ili odluke o općem skupnom izuzeću koju je donijela Komisija.
5. Državne potpore koje se izuzimaju na temelju ove Uredbe ne zbrajaju se s potporama de minimis u odnosu na iste prihvatljive troškove ako bi njihovo zbrajanje dovelo toga da određeni intenzitet potpore premaši intenzitete potpore utvrđene u poglavlju III. ove Uredbe.
6. Odstupajući od stavka 3. točke (b), potpore u korist radnika s invaliditetom, kako je utvrđeno u člancima 33. i 34., mogu se zbrajati s ostalim potporama izuzetima temeljem ove Uredbe u odnosu na iste prihvatljive troškove koji premašuju najviši primjenjivi prag na temelju ove Uredbe, pod uvjetom da to zbrajanje ne dovede do intenziteta potpore koji premašuje 100 % mjerodavnih troškova u svakom razdoblju tijekom kojeg su dotični radnici zaposleni.
Članak 9.
Objavljivanje i informacije
1. Dotična država članica osigurava da na sveobuhvatnoj internetskoj stranici o državnim potporama, na nacionalnoj ili regionalnoj razini, bude objavljeno sljedeće:
(a)
sažetak informacija iz članka 11. u standardiziranom obliku utvrđenom u Prilogu II. ili poveznica za pristup tom sažetku;
(b)
cjeloviti tekst svake mjere potpore iz članka 11. ili poveznica za pristup cjelovitom tekstu;
(c)
informacije iz Priloga III. o dodjeli svake pojedinačne potpore koja premašuje 500 000 EUR.
U pogledu potpora dodijeljenih za projekte europske teritorijalne suradnje, informacije iz ovog stavka objavljuju se na internetskoj stranici države članice u kojoj se nalazi dotično upravljačko tijelo, kako je utvrđeno člankom 21. Uredbe br. 1299/2013 Europskog parlamenta i Vijeća. Isto tako, države članice koje sudjeluju u projektu mogu odlučiti da svaka od njih na svojoj internetskoj stranici pruži informacije o mjerama potpore na svojem državnom području.
2. Za programe u obliku poreznih pogodnosti i za programe obuhvaćene člancima 16. i 21. (51), uvjeti utvrđeni u stavku 1. točki (c) ovog članka smatraju se ispunjenima ako država članica objavi tražene informacije o pojedinačnim iznosima potpore u sljedećim obrocima (u milijunima EUR):
0,5 - 1;
1 - 2;
2 - 5;
5 - 10;
10 - 30; i
30 i više.
3. Za programe iz članka 51. ove Uredbe, obveze objavljivanja utvrđene u ovom članku ne primjenjuju se na krajnje potrošače.
4. Podatci iz stavka 1. točke (c) ovog članka organizirani su i dostupni u standardiziranom obliku opisanom u Prilogu III. i omogućuje se njihovo učinkovito pretraživanje i funkcije preuzimanja podataka. Informacije iz stavka 1. objavljuju se u roku od 6 mjeseci od dana dodjele potpore ili, za potpore u obliku porezne olakšice, u roku od 1 godine od roka za podnošenje porezne prijave te su dostupne najmanje 10 godina od dana dodjele potpore.
5. Komisija na svojoj internetskoj stranici objavljuje:
(a)
poveznice na internetske stranice o državnim potporama iz stavka 1. ovog članka;
(b)
sažetak informacija iz članka 11.
6. Države članice usklađuju se s odredbama ovog članka najkasnije dvije godine nakon stupanja ove Uredbe na snagu.
POGLAVLJE II.
PRAĆENJE
Članak 10.
Ukidanje pogodnosti skupnog izuzeća
Ako država članica dodijeli potporu koja je navodno izuzeta od obveze prijave na temelju ove Uredbe a da nisu ispunjeni uvjeti utvrđeni u poglavljima I. do III., Komisija može, nakon što je dotičnoj državi članici dala mogućnost da se očituje, donijeti odluku u kojoj se navodi da sve buduće sve mjere koje donosi dotična država članica, a koje bi inače ispunjavale zahtjeve iz ove Uredbe, ili dio njih, moraju biti prijavljene Komisiji u skladu s člankom 108. stavkom 3. Ugovora. Mjere koje su podložne obvezi prijave mogu se ograničiti na mjere kojima se dodjeljuje određena vrsta potpore ili u korist određenih korisnika ili na mjere potpore koje su donijela određena tijela uprave dotičnih država članica.
Članak 11.
Izvješćivanje
Države članice ili, u slučaju potpora dodijeljenih za projekte europske teritorijalne suradnje, država članica u kojoj se nalazi upravljačko tijelo, kako je utvrđeno člankom 21. Uredbe br. 1299/2013 Europskog parlamenta i Vijeća, Komisiji dostavljaju:
(a)
preko Komisijina elektroničkog sustava za podnošenje prijava, sažetak informacija o svakoj mjeri potpore koja se izuzima na temelju ove Uredbe, u standardiziranom obliku utvrđenom u Prilogu II. zajedno s poveznicom za pristup cjelovitom tekstu mjere potpore, uključujući izmjene, u roku od 20 radnih dana od njezina stupanja na snagu;
(b)
godišnje izvješće, iz Uredbe Komisije (EZ) br. 794/2004 od 21. travnja 2004. o provedbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 od 22. ožujka 1999. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 93. Ugovora o EZ-u (52), kako je izmijenjena, u elektroničkom obliku, o primjeni ove Uredbe, u kojem su sadržane informacije navedene u Provedbenoj uredbi za svaku cijelu godinu ili svaki dio godine tijekom kojeg se ova Uredba primjenjuje.
Članak 12.
Praćenje
Kako bi se Komisiji omogućilo praćenje potpora koje se izuzimaju od obveze prijave na temelju ove Uredbe, države članice ili, u slučaju potpora dodijeljenih za projekte europske teritorijalne suradnje, država članica u kojoj se nalazi upravljačko tijelo, vode podrobnu evidenciju s informacijama i pratećom dokumentacijom potrebnima kako bi se utvrdilo da su ispunjeni svi uvjeti utvrđeni u ovoj Uredbi. Ta se evidencija čuva 10 godina od datuma dodjele jednokratne potpore ili posljednje potpore na temelju programa. Država članica u roku od 20 radnih dana, ili dužem roku ako je tako utvrđeno u zahtjevu, Komisiji dostavlja sve informacije i prateću dokumentaciju koje Komisija smatra potrebnima za praćenje primjene ove Uredbe.
POGLAVLJE III.
Posebne odredbe za različite kategorije potpora
Odjeljak 1.
Regionalne potpore
Pododjeljak A
Regionalne potpore za ulaganje i operativne regionalne potpore
Članak 13.
Područje primjene regionalnih potpora
Ovaj odjeljak ne primjenjuje se:
(a)
na potpore kojima se u povlašten položaj stavljaju djelatnosti u sektoru čelika, sektoru ugljena, sektoru brodogradnje, sektoru umjetnih vlakana, sektoru prometa te povezanoj infrastrukturi, proizvodnji i distribuciji energije te energetskoj infrastrukturi;
(b)
na regionalne potpore u obliku programa usmjerenih na ograničen broj posebnih sektora ekonomske djelatnosti; na programe koji se odnose na turističke djelatnosti, širokopojasne infrastrukture ili preradu i stavljanje na tržište poljoprivrednih proizvoda ne smatraju se programima usmjerenima na određene sektore ekonomskih djelatnosti;
(c)
na regionalne potpore u obliku programa kojima se nadoknađuju troškovi prijevoza robe proizvedene u najudaljenijim regijama ili u rijetko naseljenim područjima, dodijeljene u korist:
i.
djelatnosti proizvodnje, prerade i stavljanja na tržište proizvoda navedenih u Prilogu I. Ugovoru; ili
ii.
djelatnosti koje su na temelju Uredbe (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o utvrđivanju statističke klasifikacije ekonomskih djelatnosti NACE Revision 2 te izmjeni Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3037/90 kao i određenih uredbi EZ-a o posebnim statističkim područjima (53) razvrstane pod poljoprivredu, šumarstvo i ribarstvo u okviru područja A statističke klasifikacije ekonomskih djelatnosti NACE Rev. 2, rudarstvo i kamenolome u okviru područja B klasifikacije NACE Rev. 2 te opskrbu električnom energijom, plinom, parom i klimatizacijom u okviru područja D klasifikacije NACE Rev. 2; ili
iii.
prijevoz robe cjevovodom;
(d)
na pojedinačne regionalne potpore za ulaganje dodijeljene korisniku koji je zatvorio istu ili sličnu djelatnost u Europskom gospodarskom prostoru u razdoblju od dvije godine prije podnošenja zahtjeva za regionalnu potporu za ulaganje ili koji u vrijeme podnošenja zahtjeva ima konkretan plan zatvoriti istu ili sličnu djelatnost u roku od najviše dvije godine nakon dovršetka početnog ulaganja za koje se traži potpora u dotičnom području;
(e)
na regionalne operativne potpore dodijeljene poduzetnicima čije su glavne djelatnosti obuhvaćene područjem K „Financijske djelatnosti i djelatnosti osiguranja” klasifikacije NACE Rev. 2 ili poduzetnicima koji obavljaju djelatnosti unutar skupine, a čije su glavne djelatnosti obuhvaćene razredima 70.10. „Upravljačke djelatnosti” ili 70.22 „Savjetovanje u vezi s poslovanjem i ostalim upravljanjem” klasifikacije NACE Rev. 2.
Članak 14.
Regionalne potpore za ulaganje
1. Mjere regionalnih potpora za ulaganje spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Potpore se dodjeljuju u potpomognutim područjima.
3. U potpomognutim područjima koja ispunjuju uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (a) Ugovora mogu se dodijeliti potpore za početno ulaganje, bez obzira na veličinu korisnika. U potpomognutim područjima koja ispunjuju uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (a) Ugovora mogu se dodijeliti potpore MSP-ovima za bilo koju vrstu početnog ulaganja. Velikim se poduzećima potpore mogu dodijeliti isključivo za početno ulaganje u novu ekonomsku djelatnost u dotičnom području.
4. Prihvatljivi troškovi su sljedeći:
(a)
troškovi ulaganja u materijalnu i nematerijalnu imovinu;
(b)
procijenjeni troškovi plaća proizašli iz otvaranja radnih mjesta uslijed početnog ulaganja, izračunani kroz razdoblje od dvije godine; ili
(c)
kombinacija troškova iz točaka (a) i (b), pod uvjetom da kombinirani iznos ne premašuje iznos iz točke (a) ili iznos iz točke (b), ovisno o tome koji je veći.
5. Ulaganje ostaje u području koje prima potporu tijekom najmanje pet godina nakon dovršetka ulaganja, odnosno najmanje tri godine nakon dovršetka ulaganja u slučaju MSP-ova. To ne sprečava zamjenu postrojenja ili opreme koji su u tom razdoblju zastarjeli ili se pokvarili, pod uvjetom da je ekonomska djelatnost ostala u dotičnom području tijekom odgovarajućeg najkraćeg razdoblja.
6. Stečena imovina mora biti nova, osim za MSP-ove i za stjecanje poslovne jedinice. Troškovi povezani sa zakupom materijalne imovine mogu se uzeti u obzir uz sljedeće uvjete:
(a)
za zemljišta i zgrade zakup se mora nastaviti najmanje pet godina nakon očekivanog datuma dovršetka projekta ulaganja za velike poduzetnike, odnosno tri godine u slučaju MSP-ova;
(b)
za postrojenja ili strojeve zakup mora biti u obliku financijskog leasinga i sadržavati obvezu korisnika potpore na kupnju imovine nakon isteka ugovora o zakupu.
U slučaju stjecanja imovine poslovne jedinice u smislu članka 2. točke 49. uzimaju se u obzir isključivo troškovi kupnje imovine od treće osobe nepovezane s kupcem. Transakcija se izvršava po tržišnim uvjetima. Ako je za stjecanje imovine potpora dodijeljena prije kupnje imovine, troškovi za tu imovinu oduzimaju se od prihvatljivih troškova povezanih sa stjecanjem poslovne jedinice. Ako malo poduzeće preuzme član obitelji prvotnog vlasnika, ili zaposlenik, uvjet kupnje imovine od treće osobe nepovezane s kupcem ukida se. Stjecanje udjela ne predstavlja početno ulaganje.
7. Za potpore dodijeljene za temeljitu promjenu u proizvodnom procesu prihvatljivi troškovi moraju premašivati amortizaciju imovine povezane s djelatnošću koja se modernizira tijekom tri prethodne porezne godine. Za potpore dodijeljene za diversifikaciju postojeće poslovne jedinice prihvatljivi troškovi moraju premašivati najmanje 200 % knjigovodstvene vrijednosti imovine koja se ponovno upotrebljava, uknjižene u poreznoj godini koja prethodi početku radova.
8. Nematerijalna imovina prihvatljiva je za izračun troškova ulaganja ako ispunjuje sljedeće uvjete:
(a)
mora se upotrebljavati isključivo u poslovnoj jedinici koja prima potporu;
(b)
mora se voditi kao imovina koja se amortizira;
(c)
mora biti kupljena po tržišnim uvjetima od treće osobe nepovezane s kupcem; i
(d)
mora biti uključena u imovinu poduzetnika koji prima potporu i ostati povezana s projektom za koji se dodjeljuje potpora tijekom najmanje pet godina ili tri godine u slučaju MSP-ova.
Za velike poduzetnike troškovi nematerijalne imovine prihvatljivi su isključivo do granice od 50 % ukupnih prihvatljivih troškova ulaganja za početno ulaganje.
9. Ako se prihvatljivi troškovi izračunavaju u odnosu na procijenjene troškove plaća iz stavka 4. točke (b), moraju biti ispunjeni sljedeći uvjeti:
(a)
projekt ulaganja dovodi do neto povećanja broja zaposlenih u dotičnoj poslovnoj jedinici u odnosu na prosjek za proteklih 12 mjeseci, što znači da će se eventualna radna mjesta izgubljena tijekom tog razdoblja oduzeti od prividnog broja novootvorenih radnih mjesta;
(b)
svako radno mjesto popunjeno je u roku od tri godine od dovršetka radova; i
(c)
svako radno mjesto otvoreno ulaganjem ostaje u dotičnom području tijekom razdoblja od najmanje pet godina od dana kada je prvi put popunjeno, odnosno tijekom razdoblja od tri godine u slučaju MSP-ova.
10. Regionalne potpore za razvoj širokopojasne mreže moraju ispunjavati sljedeće uvjete:
(a)
potpore se dodjeljuju samo u područjima u kojima nema mreže iste kategorije (ili osnovna širokopojasna mreža ili mreža NGA) i nije vjerojatno da će se u roku od tri godine od donošenja odluke o dodjeli potpore ta mreža razviti pod komercijalnim uvjetima; i
(b)
subvencionirani mrežni operator mora ponuditi aktivni i pasivni veleprodajni pristup po poštenim i nediskriminirajućim uvjetima, uključujući fizičko izdvajanje u slučaju mreža NGA; i
(c)
potpore se dodjeljuju na temelju konkurentnog postupka odabira.
11. Regionalne potpore za istraživačke infrastrukture dodjeljuju se isključivo ako je dodjela potpore uvjetovana pružanjem transparentnog i nediskriminirajućeg pristupa infrastrukturi kojoj je dodijeljena potpora.
12. Intenzitet potpore u bruto ekvivalentu bespovratnog sredstva ne premašuje maksimalni intenzitet potpore utvrđen u karti regionalnih potpora na snazi u trenutku kad se potpora dodjeljuje u dotičnom potpomognutom području. Ako se intenzitet potpore izračunava na temelju stavka 4. točke (c), maksimalni intenzitet potpore ne premašuje najpovoljniji iznos koji proizlazi iz primjene tog intenziteta na temelju troškova ulaganja ili troškova plaća. Za velike projekte ulaganja iznos potpore ne premašuje prilagođeni iznos potpore izračunan u skladu s mehanizmom određenim u članku 2. točki 20.;
13. Sva početna ulaganja koja je pokrenuo isti korisnik (na razini grupe) u razdoblju od tri godine od datuma početka radova na drugom ulaganju kojem je dodijeljena potpora u istoj regiji na trećoj razini Nomenklature teritorijalnih jedinica za statistiku smatraju se dijelom istog projekta ulaganja. Ako je taj pojedinačni projekt ulaganja velik projekt ulaganja, ukupan iznos potpore za pojedinačni projekt ulaganja ne premašuje prilagođeni iznos potpore za velike projekte ulaganja.
14. Korisnik potpore mora osigurati financijski doprinos od najmanje 25 % prihvatljivih troškova, iz vlastitih izvora ili vanjskim financiranjem, u obliku oslobođenom od bilo kakve državne potpore. U najudaljenijim regijama ulaganje koje izvrši MSP može primiti potporu s maksimalnim intenzitetom potpore koji prelazi 75 %; u tim situacijama ostatak će biti pružen financijskim doprinosom korisnika potpore.
15. Za početno ulaganje povezano s projektima europske teritorijalne suradnje obuhvaćene Uredbom (EU) br. 1299/2013 intenzitet potpore za područje u kojem je smješteno početno ulaganje primjenjuje se na sve korisnike koji sudjeluju u projektu. Ako se početno ulaganje nalazi u dva ili više potpomognuta područja, maksimalni intenzitet potpore je onaj koji se primjenjuje u potpomognutom području u kojem je nastao najveći iznos prihvatljivih troškova. U potpomognutim područjima prihvatljivima za dodjelu potpore na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora, ova odredba primjenjuje se na velike poduzetnike isključivo ako se početno ulaganje odnosi na novu ekonomsku djelatnost.
Članak 15.
Regionalne operativne potpore
1. Programi regionalnih operativnih potpora u najudaljenijim regijama i rijetko naseljenim područjima koje su države članice utvrdile u kartama regionalnih potpora koje je Komisija odobrila u skladu s točkom 161. Smjernica o regionalnim državnim potporama 2014. - 2020. (54) spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Programima regionalnih operativnih potpora nadoknađuju se:
(a)
dodatni troškovi prijevoza robe proizvedene u područjima prihvatljivima za operativne potpore te dodatni troškovi prijevoza robe koja se u tim područjima dalje prerađuje pod sljedećim uvjetima;
i.
korisnici obavljaju svoju proizvodnu djelatnost u tim područjima;
ii.
potpore se mogu objektivno unaprijed kvantificirati na temelju fiksnog iznosa, omjera tone po kilometru, ili neke druge relevantne jedinice;
iii.
ti dodatni troškovi prijevoza izračunavaju se na temelju putovanja robe unutar dotične države članice uporabom prijevoznog sredstva kojim se proizvodi najniži trošak za korisnika. Samo za najudaljenije regije, dodatni troškovi prijevoza robe koja se dalje prerađuje u tim područjima mogu obuhvaćati troškove prijevoza robe s bilo kojeg mjesta njezine proizvodnje u ta područja;
(b)
dodatni troškovi poslovanja osim troškova prijevoza nastalih u najudaljenijim regijama kao izravna posljedica jednog ili više trajnih ograničenja iz članka 349. Ugovora, pod sljedećim uvjetima:
i.
da korisnici imaju ekonomsku djelatnost u najudaljenijoj regiji;
ii.
da godišnji iznos potpore po korisniku na temelju svih programa operativnih potpora ne premašuje:
-
15 % bruto dodane vrijednosti koju korisnik godišnje ostvaruje u dotičnoj najudaljenijoj regiji, ili
-
25 % godišnjih troškova radne snage koje korisnik snosi u dotičnoj najudaljenijoj regiji, ili
-
10 % godišnjeg prometa korisnika stečenog u dotičnoj najudaljenijoj regiji.
3. Intenzitet potpore ne premašuje 100 % prihvatljivih dodatnih troškova utvrđenih u ovom članku.
Pododjeljak B
Regionalne potpore za urbani razvoj
Članak 16.
Regionalne potpore za urbani razvoj
4. Regionalne potpore za urbani razvoj spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
5. Projekti urbanog razvoja moraju ispunjavati sljedeće kriterije:
(a)
provode se preko fondova za urbani razvoj u potpomognutim područjima;
(b)
sufinancirani su iz europskih strukturnih i investicijskih fondova;
(c)
njima se potiče provedba integrirane strategije za održiv urbani razvoj.
6. Ukupno ulaganje u projekt urbanog razvoja u skladu s mjerom potpore za urbani razvoj ne premašuje 20 milijuna EUR.
7. Prihvatljivi troškovi su ukupni troškovi projekta urbanog razvoja ako su u skladu s člancima 65. i 37. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (55).
8. Potpore koje dodjeljuje fond za urbani razvoj za prihvatljive projekte urbanog razvoja mogu biti u obliku vlasničkog kapitala, kvazivlasničkog kapitala, zajmova, jamstava ili kombinacije navedenog.
9. Potporama za urbani razvoj potiču se dodatna ulaganja privatnih ulagača na razini fondova za urbani razvoj ili projekata urbanog razvoja radi postizanja ukupnog iznosa do najmanje 30 % ukupnog financiranja omogućenog projektu urbanog razvoja.
10. Privatni i javni ulagači mogu za provedbu projekta urbanog razvoja dati novčani doprinos ili doprinos u naravi ili kombinaciju navedenog. Doprinos u naravi uzima se u obzir prema njegovoj tržišnoj vrijednosti, u skladu s potvrdom neovisnog kvalificiranog stručnjaka ili valjano ovlaštenog službenog tijela.
11. Mjere urbanog razvoja moraju ispunjavati sljedeće uvjete:
(a)
upravitelji fonda za urbani razvoj biraju se u otvorenom, transparentnom i nediskriminirajućem natječaju, u skladu s primjenjivim pravom Unije i nacionalnim pravom. Posebno, nema diskriminacije među upraviteljima fonda za urbani razvoj na temelju njihova mjesta poslovnog nastana ili registracije u određenoj državi članici. Od upravitelja fonda za urbani razvoj može se zahtijevati ispunjavanje prethodno utvrđenih kriterija koji su objektivno opravdani prirodom ulaganja;
(b)
neovisni privatni ulagači biraju se u otvorenom, transparentnom i nediskriminirajućem natječaju u skladu s primjenjivim pravom Unije i nacionalnim pravom, usmjerenom ka uspostavljanju odgovarajućih dogovora o podjeli rizika i nagrade pri čemu se, za ulaganja koja nisu jamstva, prednost daje asimetričnoj podjeli dobiti pred zaštitom od gubitaka. Ako privatni ulagači nisu izabrani u tom natječaju, pravednu stopu povrata privatnim ulagačima utvrđuje neovisni stručnjak izabran u otvorenom, transparentnom i nediskriminirajućem natječaju;
(c)
u slučaju asimetrične podjele gubitaka između javnih i privatnih ulagača prvi gubitak koji snosi javni ulagač ograničava se na 25 % njegova ukupnog ulaganja;
(d)
u slučaju jamstava privatnim ulagačima u projektima urbanog razvoja jamstvena stopa ograničava se na 80 %, a ukupni gubitci koje snosi država članica ograničavaju se na 25 % temeljnog portfelja obuhvaćenog jamstvom;
(e)
ulagačima je dopušteno da budu zastupljeni u upravljačkim tijelima fonda za urbani razvoj, poput nadzornog odbora ili savjetodavne skupštine;
(f)
fond za urbani razvoj osniva se u skladu s primjenjivim zakonodavstvom. Država članica predviđa postupak dubinske analize kako bi se osigurala tržišno razumna strategija ulaganja za potrebe provedbe mjere potpore za urbani razvoj.
12. Fondovima za urbani razvoj upravlja se na tržišnoj osnovi i njima se osigurava donošenje odluka o financiranju usmjerenih na stjecanje dobiti. Smatra se da je prethodni uvjet ispunjen ako upravitelji fondova za urbani razvoj ispunjuju sljedeće uvjete:
(a)
upravitelji fondova za urbani razvoj imaju zakonsku ili ugovornu obvezu djelovati s pažnjom profesionalnog upravitelja u dobroj vjeri i izbjegavajući sukob interesa; primjenjuju se najbolja praksa i regulatorni nadzor;
(b)
naknada upraviteljâ u skladu je s tržišnom praksom. Taj se uvjet smatra ispunjenim ako je upravitelj izabran u otvorenom, transparentnom i nediskriminirajućem natječaju, na temelju objektivnih kriterija povezanih s iskustvom, stručnošću te operativnim i financijskim sposobnostima;
(c)
upravitelji fondova za urbani razvoj primaju naknadu koja je povezana s rezultatima ili sudjeluje u rizicima ulaganja su-ulaganjem vlastitih sredstava kako bi se osiguralo da se njegovi interesi trajno poklapaju s interesima javnih ulagača;
(d)
upravitelji fondova za urbani razvoj utvrđuju strategiju, kriterije i predloženi vremenski raspored ulaganja u projekte urbanog razvoja, pri čemu uspostavljaju financijsku održivost ex ante i očekivani učinak na urbani razvoj;
(e)
za svako vlasničko i kvazivlasničko ulaganje postoji jasna i ostvariva izlazna strategija.
13. Ako fond za urbani razvoj pruža zajmove ili jamstva projektima urbanog razvoja, moraju biti ispunjeni sljedeći uvjeti:
(a)
u slučaju zajmova, pri izračunavanju maksimalnog iznosa ulaganja za potrebe stavka 3. ovog članka uzima se u obzir nominalni iznos zajma;
(b)
u slučaju jamstava, pri izračunavanju maksimalnog iznosa ulaganja za potrebe stavka 3. ovog članka uzima se u obzir nominalni iznos temeljnog zajma.
14. Države članice mogu provedbu mjere potpore za urbani razvoj ustupiti određenom zaduženom subjektu.
Odjeljak 2.
Potpore MSP-ovima
Članak 17.
Potpore za ulaganje za MSP-ove
1. Potpore za ulaganje za MSP-ove koji posluju na području Unije ili izvan njega spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Prihvatljivi troškovi su jedno ili oboje od sljedećeg:
(a)
troškovi ulaganja u materijalnu i nematerijalnu imovinu;
(b)
procijenjeni troškovi plaća za radna mjesta izravno otvorena projektom ulaganja, izračunani kroz razdoblje od dvije godine.
3. Kako bi se smatralo opravdanim troškom u smislu ovog članka, ulaganje mora biti:
(a)
ulaganje u materijalnu i/ili nematerijalnu imovinu u vezi s osnivanjem nove poslovne jedinice, širenjem postojeće poslovne jedinice, diversifikacijom proizvodnje poslovne jedinice na nove dodatne proizvode ili temeljitom promjenom u sveukupnom proizvodnom procesu postojeće poslovne jedinice; ili
(b)
stjecanje imovine koja pripada poslovnoj jedinici ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:
-
poslovna jedinica se ugasila ili bi se bila ugasila da nije bila kupljena,
-
imovina je kupljena od treće osobe nepovezane s kupcem,
-
transakcija se izvršava po tržišnim uvjetima.
Ako malo poduzeće preuzme član obitelji prvotnog vlasnika, ili zaposlenik, uvjet kupnje imovine od treće osobe nepovezane s kupcem ukida se. Samo stjecanje udjela u poduzetniku ne predstavlja ulaganje.
4. Nematerijalna imovina mora ispunjavati jedan od sljedećih uvjeta:
(a)
upotrebljava se isključivo u poduzetniku koji prima potporu;
(b)
vodi se kao imovina koja se amortizira;
(c)
kupljena je po tržišnim uvjetima od treće osobe nepovezane s kupcem;
(d)
uključena je u imovinu poduzetnika najmanje tri godine.
5. Radna mjesta izravno otvorena projektom ulaganja moraju ispunjavati sljedeće uvjete:
(a)
radna mjesta otvaraju se u roku od tri godine od dovršetka ulaganja;
(b)
postoji neto povećanje broja zaposlenih u dotičnoj poslovnoj jedinici u odnosu na prosjek za proteklih 12 mjeseci;
(c)
radna mjesta očuvana su tijekom razdoblja od najmanje tri godine od dana kada su prvi put popunjena.
6. Intenzitet potpore ne premašuje:
(a)
20 % prihvatljivih troškova u slučaju malih poduzeća;
(b)
10 % prihvatljivih troškova u slučaju srednjih poduzeća.
Članak 18.
Potpore za savjetodavne usluge u korist MSP-ova
1. Potpore za savjetodavne usluge u korist MSP-ova spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Intenzitet potpore ne premašuje 50 % prihvatljivih troškova.
3. Prihvatljivi troškovi su troškovi savjetodavnih usluga koje pružaju vanjski konzultanti.
4. Dotične usluge nisu trajna ili periodična djelatnost niti su povezane s uobičajenim troškovima poslovanja poduzetnika, kao što su uobičajene usluge poreznog savjetovanja, redovne pravne usluge ili oglašavanje.
Članak 19.
Potpore MSP-ovima za sudjelovanje na sajmovima
1. Potpore MSP-ovima za sudjelovanje na sajmovima spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Prihvatljivi troškovi su troškovi nastali za najam, uređivanje i vođenje štanda pri sudjelovanju poduzetnika na određenom sajmu ili izložbi.
3. Intenzitet potpore ne premašuje 50 % prihvatljivih troškova.
Članak 20.
Potpore za troškove suradnje za MSP-ove koji sudjeluju u projektima europske teritorijalne suradnje
1. Potpore za troškove suradnje za MSP-ove koji sudjeluju u projektima europske teritorijalne suradnje obuhvaćenima Uredbom Europskog parlamenta i Vijeća br. 1299/2013 spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Prihvatljivi troškovi su sljedeći:
(a)
troškovi organizacijske suradnje, uključujući trošak osoblja i uredâ ako je povezan s projektom suradnje;
(b)
troškovi savjetodavnih i pomoćnih usluga povezanih sa suradnjom koje pružaju vanjski konzultanti i pružatelji usluga;
(c)
putni troškovi, troškovi opreme i izdaci ulaganja izravno povezani s projektom te amortizacija alata i opreme koji se upotrebljavaju izravno za projekt.
3. Usluge iz stavka 2. točke (b) nisu trajna ili periodična djelatnost niti su povezani s uobičajenim troškovima poslovanja poduzetnika, kao što su uobičajene usluge poreznog savjetovanja, redovne pravne usluge ili uobičajeno oglašavanje.
4. Intenzitet potpore ne premašuje 50 % prihvatljivih troškova.
Odjeljak 3.
Potpore za pristup financiranju za MSP-ove
Članak 21.
Potpore za rizično financiranje
1. Programi potpora za rizično financiranje u korist MSP-ova spojivi su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Na razini financijskih posrednika potpore za rizično financiranje nezavisnim privatnim ulagačima mogu biti u jednom od sljedećih oblika:
(a)
vlasničkog ili kvazivlasničkog kapitala ili financijske donacije radi izravnog ili neizravnog pružanja rizičnih financijskih ulaganja prihvatljivim poduzetnicima;
(b)
zajmova radi izravnog ili neizravnog pružanja rizičnih financijskih ulaganja prihvatljivim poduzetnicima;
(c)
jamstava za pokriće gubitaka od izravno ili neizravno pruženih rizičnih financijskih ulaganja prihvatljivim poduzetnicima.
3. Na razini neovisnih privatnih ulagača potpore za rizično financiranje mogu biti u oblicima navedenima u stavku 2. ovog članka ili u obliku poreznih poticaja privatnim ulagačima koji su fizičke osobe i izravno ili neizravno pružaju rizično financiranje prihvatljivim poduzetnicima.
4. Na razini prihvatljivih poduzetnika potpore za rizično financiranje mogu biti u obliku vlasničkih ulaganja, kvazivlasničkih ulaganja, zajmova, jamstava ili kombinacije navedenog.
5. Prihvatljivi poduzetnici su poduzetnici koji su u vrijeme početnog rizičnog financijskog ulaganja neuvršteni i ispunjuju najmanje jedan od sljedećih kriterija prihvatljivosti:
(a)
ne posluju ni na kojem tržištu;
(b)
posluju na nekom tržištu manje od 7 godina od njihove prve komercijalne prodaje;
(c)
zahtijevaju početno rizično financijsko ulaganje koje, na temelju poslovnog plana izrađenog radi uvođenja novog proizvoda ili zemljopisnog tržišta, premašuje 50 % njihova prosječnog godišnjeg prometa tijekom proteklih 5 godina.
6. Potpore za rizično financiranje mogu obuhvaćati i naknadna ulaganja u prihvatljive poduzetnike i nakon sedmogodišnjeg razdoblja iz stavka 5. točke (b) ako su ispunjeni sljedeći kumulativni uvjeti:
(a)
nije premašen ukupan iznos rizičnog financiranja naveden u stavku 9.;
(b)
mogućnost naknadnih ulaganja predviđena je u izvornom poslovnom planu;
(c)
poduzetnik koji prima naknadna ulaganja nije se povezao, u smislu članka 3. stavka 3. Priloga I. s drugim poduzetnikom osim financijskog posrednika ili neovisnog privatnog ulagača koji pružaju rizično financiranje u okviru mjere, osim ako novi subjekt ispunjuje uvjete iz definicije o MSP-ovima.
7. Za vlasnička i kvazivlasnička ulaganja u prihvatljive poduzetnike mjerom rizičnog financiranja može se pružiti potpora zamjenskom kapitalu isključivo ako se zamjenski kapital upotrebljava zajedno s novim kapitalom koji predstavlja najmanje 50 % svakog ciklusa ulaganja u prihvatljive poduzetnike.
8. Za vlasnička i kvazivlasnička ulaganja iz stavka 2. točke (a) najviše 30 % ukupnih kapitalnih ulaganja i neiskorištenog odobrenog kapitala financijskog posrednika može se upotrebljavati u svrhe upravljanja likvidnošću.
9. Ukupni iznos rizičnog financiranja iz stavka 4. ne premašuje 15 milijuna EUR po prihvatljivom poduzetniku na temelju bilo koje mjere rizičnog financiranja.
10. Za mjere rizičnog financiranja kojima se prihvatljivim poduzetnicima pružaju vlasnička, kvazivlasnička ili zajmovna ulaganja mjerom rizičnog financiranja potiče se dodatno financiranje od neovisnih privatnih ulagača na razini financijskih posrednika ili prihvatljivih poduzetnika kako bi se postigla ukupna stopa privatnog sudjelovanja koja odgovara sljedećim najmanjim pragovima:
(a)
10 % rizičnog financiranja dodijeljenog prihvatljivim poduzetnicima prije njihove prve komercijalne prodaje na bilo kojem tržištu;
(b)
40 % rizičnog financiranja dodijeljenog prihvatljivim poduzetnicima iz stavka 5. točke (b) ovog članka;
(c)
60 % rizičnog financiranja za ulaganje dodijeljeno prihvatljivim poduzetnicima spomenutima u stavku 5. točki (c) i za naknadna ulaganja u prihvatljive poduzetnike nakon sedmogodišnjeg razdoblja spomenutog u stavku 5. točki (b).
11. Ako se mjera rizičnog financiranja provodi putem financijskog posrednika i usmjerena je na prihvatljive poduzetnike u različitim fazama razvoja iz stavka 10., a ne predviđa sudjelovanje privatnog kapitala na razini prihvatljivih poduzetnika, financijski posrednik postiže stopu privatnog sudjelovanja koja čini najmanje ponderirani prosjek na temelju količine pojedinačnih ulaganja u temeljni portfelj, do kojega dolazi primjenom najmanjih stopa sudjelovanja na ulaganja iz stavka 10.
12. Mjerom rizičnog financiranja ne provodi se diskriminacija između financijskih posrednika na temelju njihova mjesta poslovnog nastana ili registracije u određenoj državi članici. Od financijskih posrednika može se zahtijevati ispunjavanje prethodno utvrđenih kriterija koji su objektivno opravdani prirodom ulaganja.
13. Mjera rizičnog financiranja mora ispunjavati sljedeće uvjete:
(a)
provodi se putem jednog ili više financijskih posrednika, osim za porezne poticaje privatnim ulagačima u odnosu na njihova izravna ulaganja u prihvatljive poduzetnike;
(b)
financijski posrednici te ulagači ili upravitelji fondova biraju se u otvorenom, transparentnom i nediskriminirajućem natječaju koji se provodi u skladu s primjenjivim pravom Unije i nacionalnim pravom, usmjerenom ka uspostavljanju primjerenih dogovora o podjeli rizika i nagrade pri čemu se za sva ulaganja osim za jamstva prednost daje asimetričnoj podjeli dobiti pred zaštitom od gubitaka;
(c)
u slučaju asimetrične podjele gubitaka između javnih i privatnih ulagača prvi gubitak koji snosi javni ulagač ograničava se na 25 % njegova ukupnog ulaganja;
(d)
u slučaju jamstava obuhvaćenih stavkom 2. točkom (c) jamstvena stopa ograničava se na 80 %, a ukupni gubitci koje snosi država članica ograničavaju se na najviše 25 % temeljnog portfelja obuhvaćenog jamstvom. Besplatno se mogu pružiti samo jamstva kojima se pokrivaju očekivani gubitci temeljnog portfelja obuhvaćenog jamstvom. Ako je jamstvom obuhvaćeno pokriće neočekivanih gubitaka, financijski posrednik za dio jamstva koji pokriva neočekivane gubitke plaća jamstvenu premiju u skladu s tržišnim uvjetima.
14. Mjerama rizičnog financiranja osigurava se donošenje odluka o financiranju usmjerenih na stjecanje dobiti. Smatra se da je to slučaj ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:
(a)
financijski posrednici osnivaju se u skladu s primjenjivim zakonodavstvom;
(b)
država članica ili subjekt zadužen za provedbu mjere predviđa postupak dubinske analize kako bi se osigurala tržišno razumna strategija ulaganja za potrebe provedbe mjere financiranja rizika, uključujući odgovarajuću politiku diversifikacije rizika usmjerenu na postizanje gospodarske održivosti i učinkovite ljestvice u odnosu na veličinu i teritorijalni opseg dotičnog investicijskog portfelja;
(c)
rizično financiranje dodijeljeno prihvatljivim poduzetnicima temelji se na održivom poslovnom planu, koji sadržava pojedinosti o razvoju proizvoda, prodaje i profitabilnosti te kojim se uspostavlja financijska održivost ex ante;
(d)
za svako vlasničko i kvazivlasničko ulaganje postoji jasna i ostvariva izlazna strategija.
15. Financijskim se posrednicima upravlja na komercijalnoj osnovi. Smatra se da je taj zahtjev ispunjen ako financijski posrednik i, ovisno o vrsti mjere rizičnog financiranja, upravitelj fonda, ispunjuju sljedeće uvjete:
(a)
imaju zakonsku ili ugovornu obvezu djelovati s pažnjom profesionalnog upravitelja u dobroj vjeri i izbjegavajući sukob interesa; primjenjuju se najbolja praksa i regulatorni nadzor;
(b)
njihova naknada u skladu je s tržišnom praksom. Taj uvjet smatra se ispunjenim ako je upravitelj ili financijski posrednik odabran u otvorenom, transparentnom i nediskriminirajućem konkurentnom natječaju za odabir, na temelju objektivnih kriterija povezanih s iskustvom, stručnošću te operativnim i financijskim sposobnostima;
(c)
primaju naknadu koja je povezana s rezultatima ili sudjeluje u rizicima ulaganja su-ulaganjem vlastitih sredstava kako bi se osiguralo da se njihovi interesi trajno poklapaju s interesima javnog ulagača;
(d)
utvrđuju strategiju, kriterije i predloženi vremenski raspored ulaganja;
(e)
ulagačima je dopušteno da budu zastupljeni u upravljačkim tijelima investicijskog fonda, poput nadzornog odbora ili savjetodavne skupštine.
16. Mjera rizičnog financiranja kojom se prihvatljivim poduzetnicima pružaju jamstva ili zajmovi mora ispunjavati sljedeće uvjete:
(a)
kao posljedica mjere financijski posrednik poduzima ulaganja koja bez potpore ne bi bila provedena ili bi bila ograničeno ili drukčije provedena. Financijski posrednik sposoban je pokazati da primjenjuje mehanizam kojim se osigurava da se pogodnosti u najvećoj mogućoj mjeri prenose na krajnje korisnike u obliku veće količine financiranja, rizičnijih portfelja, nižih zahtjeva za dodatna jamstva, nižih jamstvenih premija ili nižih kamatnih stopa;
(b)
u slučaju zajmova pri izračunavanju maksimalnog iznosa ulaganja za potrebe stavka 9. uzima se u obzir nominalni iznos zajma;
(c)
u slučaju jamstava pri izračunavanju maksimalnog iznosa ulaganja za potrebe stavka 9. uzima se u obzir nominalni iznos temeljnog zajma. Jamstvo ne premašuje 80 % iznosa temeljnog zajma.
17. Države članice mogu provedbu mjere rizičnog financiranja ustupiti određenom zaduženom subjektu.
18. Potpore za rizično financiranje za MSP-ove koji ne ispunjuju uvjete utvrđene u stavku 5. spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako:
(a)
na razini MSP-ova potpore ispunjuju uvjete utvrđene u Uredbi (EU) br. 1407/2013; i
(b)
svi uvjeti utvrđeni u ovom članku, uz iznimku uvjeta utvrđenih u stavcima 5., 6., 9., 10. i 11. ispunjeni su; i
(c)
za mjere rizičnog financiranja kojima se prihvatljivim poduzetnicima pružaju vlasnička, kvazivlasnička ili zajmovna ulaganja mjerom se potiče dodatno financiranje koje pružaju neovisni privatni ulagači na razini financijskih posrednika ili MSP-ova kako bi se postigla ukupna stopa privatnog sudjelovanja koja odgovara najmanje 60 % rizičnog financiranja pruženog MSP-ovima.
Članak 22.
Potpore za novoosnovana poduzeća
1. Programi potpora za novoosnovana poduzeća spojivi su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Prihvatljivi su poduzetnici neuvrštena mala poduzeća do pet godina nakon registracije, koja još nisu raspodijelili dobit i koja nisu osnovana spajanjem. Za prihvatljive poduzetnike koji nisu podložni registraciji može se smatrati da petogodišnje razdoblje prihvatljivosti počinje od trenutka u kojemu poduzeće započinje svoju ekonomsku djelatnost ili je dužan platiti porez za svoju ekonomsku djelatnosti.
3. Potpore za novoosnovana poduzeća imaju oblik:
(a)
zajmova s kamatnim stopama koje nisu u skladu s tržišnim uvjetima, u trajanju od deset godina i u nominalnom iznosu od najviše 1 milijun EUR ili 1,5 milijuna EUR za poduzetnike s poslovnim nastanom u potpomognutim područjima koji ispunjuju uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora ili 2 milijuna EUR za poduzetnike s poslovnim nastanom u potpomognutim regijama koji ispunjuju uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (a) Ugovora. Za zajmove u trajanju od 5 do 10 godina maksimalni iznosi mogu se prilagoditi množenjem prethodno navedenih iznosa omjerom razdoblja od 10 godina i stvarnog trajanja zajma. Za zajmove kraće od 5 godina maksimalni iznos jednak je iznosu za zajmove u trajanju 5 godina;
(b)
jamstava s premijama koje nisu u skladu s tržišnim uvjetima, u trajanju od 10 godina i s iznosom obuhvaćenim jamstvom od najviše 1,5 milijuna EUR, ili 2,25 milijuna EUR za poduzetnike s poslovnim nastanom u potpomognutim područjima koji ispunjuju uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora, ili 3 milijuna EUR za poduzetnike s poslovnim nastanom u potpomognutim regijama koji ispunjuju uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (a) Ugovora. Za jamstva u trajanju od 5 do 10 godina maksimalni iznosi obuhvaćeni jamstvom mogu se prilagoditi množenjem prethodno navedenih iznosa omjerom razdoblja od 10 godina i stvarnog trajanja jamstva. Za jamstva kraća od 5 godina maksimalni iznos obuhvaćen jamstvom jednak je onom za jamstva u trajanju od 5 godina. Jamstvo ne premašuje 80 % iznosa temeljnog zajma.
(c)
bespovratnih sredstava, uključujući vlasnička i kvazivlasnička ulaganja, ili smanjenja kamatnih stopa i jamstvene premije čiji iznos bruto ekvivalenta bespovratnog sredstva ne premašuje 0,4 milijuna EUR, ili 0,6 milijuna EUR za poduzetnike s poslovnim nastanom u potpomognutim područjima koji ispunjuju uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora ili 0,8 milijuna EUR za poduzetnike s poslovnim nastanom u potpomognutim regijama koji ispunjuju uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (a) Ugovora.
4. Korisnik može primiti pomoć kombinacijom instrumenata potpore iz stavka 3. ovog članka, pod uvjetom da se za određivanje preostalog udjela maksimalnog iznosa potpore dozvoljenog za ostale instrumente koji su sastavni dio tog kombiniranog instrumenta uzima u obzir udio iznosa dodijeljenog jednim instrumentom potpore, izračunan na temelju maksimalnog iznosa potpore dozvoljenog za taj kombinirani instrument.
5. Za mala inovacijska poduzeća maksimalni iznosi utvrđeni u stavku 3. mogu se udvostručiti.
Članak 23.
Potpore za alternativne trgovinske platforme specijalizirane za MSP-ove
1. Potpore za alternativne trgovinske platforme specijalizirane za MSP-ove spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Ako platformom upravlja malo poduzeće, mjera potpore može biti u obliku potpore za novoosnovano poduzeće upravitelju platforme, u kojem slučaju se primjenjuju uvjeti utvrđeni u članku 22.
Mjera potpore može biti u obliku poreznih poticaja neovisnim privatnim ulagačima koji su fizičke osobe u odnosu na njihova ulaganja u rizično financiranje provedena preko alternativne trgovinske platforme u prihvatljive poduzetnike pod uvjetima utvrđenima u članku 21.
Članak 24.
Potpore za troškove izviđanja
1. Potpore za troškove izviđanja spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Prihvatljivi troškovi su troškovi početnog pregleda i službene dubinske analize koju upravitelji financijskih posrednika ili ulagači provode radi utvrđivanja prihvatljivih poduzetnika u skladu s člancima 21. i 22.
3. Intenzitet potpore ne premašuje 50 % prihvatljivih troškova.
Odjeljak 4.
Potpore za istraživanje i razvoj i inovacije
Članak 25.
Potpore za projekte istraživanja i razvoja
1. Potpore za projekte istraživanja i razvoja spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Dio projekta istraživanja i razvoja kojem je dodijeljena potpora u potpunosti je obuhvaćen jednom ili više sljedećih kategorija:
(a)
temeljno istraživanje;
(b)
industrijsko istraživanje;
(c)
eksperimentalni razvoj;
(d)
studije izvedivosti.
3. Prihvatljivi troškovi projekata istraživanja i razvoja, raspoređeni u posebnu kategoriju istraživanja i razvoja, su sljedeći:
(a)
troškovi osoblja: istraživača, tehničara i ostalog pomoćnog osoblja zaposlenog na istraživačkom projektu;
(b)
troškovi instrumenata i opreme, u opsegu i u razdoblju u kojem se upotrebljavaju za projekt. Ako se ti instrumenti i oprema ne upotrebljavaju za projekt tijekom čitavog njihova vijeka trajanja, prihvatljivim troškovima smatraju se, u skladu s općeprihvaćenim računovodstvenim načelima, samo troškovi amortizacije nastali u razdoblju trajanja projekta;
(c)
troškovi zgrada i zemljišta, u mjeri i za razdoblje u kojem se upotrebljavaju za projekt. Za zgrade se, u skladu s općeprihvaćenim računovodstvenim načelima, prihvatljivim troškovima smatraju samo troškovi amortizacije nastali u razdoblju trajanja projekta. Za zemljište, prihvatljivi troškovi su troškovi ustupanja na komercijalnoj osnovi i stvarno nastali kapitalni troškovi;
(d)
troškovi istraživanja koje se provodi na temelju ugovora, znanja i patenata koji se pribavljaju ili licencijom ustupaju od drugih strana po tržišnim uvjetima te troškovi savjetodavnih i sličnih usluga koje se upotrebljavaju isključivo za projekt;
(e)
dodatni režijski troškovi i ostali izdaci poslovanja, uključujući troškove materijala, potrošne robe i sličnih proizvoda, nastali izravno kao posljedica projekta.
4. Prihvatljivi troškovi za studije izvedivosti su troškovi studije.
5. Intenzitet potpore za svakog korisnika ne premašuje:
(a)
100 % prihvatljivih troškova za temeljno istraživanje;
(b)
50 % prihvatljivih troškova za industrijsko istraživanje;
(c)
25 % prihvatljivih troškova za eksperimentalni razvoj;
(d)
50 % prihvatljivih troškova za studije izvedivosti.
6. Intenziteti potpore za industrijsko istraživanje i eksperimentalni razvoj mogu se povećati do maksimalnog intenziteta potpore od 80 % prihvatljivih troškova kako slijedi:
(a)
za 10 postotnih bodova za srednja poduzeća i za 20 postotnih bodova za mala poduzeća;
(b)
za 15 postotnih bodova ako je ispunjen jedan od sljedećih uvjeta:
i.
projekt uključuje učinkovitu suradnju:
-
među poduzetnicima od kojih je najmanje jedan MSP ili se provodi u najmanje dvije države članice ili u jednoj državi članici i državi koja je ugovorna stranka Sporazuma o EGP-a, a niti jedan poduzetnik sam ne snosi više od 70 % prihvatljivih troškova; ili
-
između jednog poduzetnika i jedne ili više organizacija za istraživanje i širenje znanja, pri čemu ta organizacija/organizacije snose najmanje 10 % prihvatljivih troškova i imaju pravo na objavljivanje vlastitih rezultata istraživanja;
ii.
rezultati projekta priopćuju se širokom krugu na konferencijama, objavom, u repozitorijima s javnim pristupom, ili besplatnim računalnim programima i računalnim programima s otvorenim kodom.
7. Intenziteti potpora za studije izvedivosti mogu se uvećati za 10 postotnih bodova za srednja poduzeća i 20 postotnih bodova za mala poduzeća.
Članak 26.
Potpore za ulaganje u istraživačke infrastrukture
1. Potpore za izgradnju ili nadogradnju istraživačkih infrastruktura koje obavljaju ekonomsku djelatnost spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Ako istraživačka infrastruktura obavlja i ekonomske i neekonomske djelatnosti, financiranje, troškovi i prihodi svake vrste djelatnosti navode se zasebno na temelju dosljedno primjenjivanih i objektivno opravdanih načela troškovnog računovodstva.
3. Cijena koja se naplaćuje za upravljanje infrastrukturom ili upotrebljavanje infrastrukture odgovara tržišnoj cijeni.
4. Pristup infrastrukturi otvoren je za više korisnika i omogućuje se na transparentnoj i nediskriminirajućoj osnovi. Poduzetnicima koji su financirali najmanje 10 % troškova ulaganja u infrastrukturu može se odobriti povlašteni pristup uz povoljnije uvjete. Radi izbjegavanja prekomjerne nadoknade, taj je pristup razmjeran doprinosu poduzetnika u troškovima ulaganja, a uvjeti povlaštenog pristupa su javni.
5. Prihvatljivi troškovi su troškovi ulaganja u nematerijalnu i materijalnu imovinu.
6. Intenzitet potpore ne premašuje 50 % prihvatljivih troškova.
7. Ako istraživačka infrastruktura primi javno financiranje i za ekonomske i neekonomske djelatnosti, države članice uspostavljaju sustav praćenja i povrata sredstava kako bi se osiguralo da kao posljedica povećanja udjela ekonomskih djelatnosti u odnosu na situaciju koja se predviđala u vrijeme dodjele potpore nije došlo do premašivanja primjenjivog intenziteta potpore.
Članak 27.
Potpore za inovacijske klastere
1. Potpore za inovacijske klastere spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Potpore za inovacijske klastere dodjeljuju se isključivo pravnom subjektu koji vodi inovacijski klaster (organizacija klastera).
3. Pristup prostorima, objektima i djelatnostima klastera otvoren je za više korisnika i omogućuje se na transparentan i nediskriminirajući način. Poduzetnicima koji su financirali najmanje 10 % troškova inovacijskog klastera može se odobriti povlašteni pristup uz povoljnije uvjete. Radi izbjegavanja prekomjerne nadoknade, taj je pristup razmjeran doprinosu poduzetnika u troškovima ulaganja, a uvjeti povlaštenog pristupa su javni.
4. Naknade za uporabu objekata klastera i sudjelovanje u njegovim djelatnostima odgovaraju tržišnoj cijeni ili troškovima uporabe i sudjelovanja.
5. Potpore za ulaganje mogu se dodijeliti za izgradnju ili nadogradnju inovacijskih klastera. Prihvatljivi troškovi su troškovi ulaganja u nematerijalnu i materijalnu imovinu.
6. Intenzitet potpore za ulaganje u inovacijske klastere ne premašuje 50 % prihvatljivih troškova. Intenzitet potpore može se povećati za 15 postotnih bodova za inovacijske klastere koji se nalaze u potpomognutim područjima koja ispunjuju uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (a) Ugovora i za 5 postotnih bodova za inovacijske klastere koji se nalaze u potpomognutim područjima koja ispunjuju uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora.
7. Za rad inovacijskih klastera može se dodijeliti operativna potpora. Razdoblje potpore ne premašuje deset godina.
8. Prihvatljivim troškovima operativne potpore za inovacijske klastere smatraju se troškovi rada zaposlenika i administrativni troškovi (uključujući režijske troškove) koji se odnose:
(a)
na poticanje klastera u cilju olakšavanja suradnje, razmjene informacija i pružanja ili usmjeravanja specijaliziranih i prilagođenih usluga poslovne podrške;
(b)
na promidžbu klastera kako bi se povećalo sudjelovanje novih poduzetnika ili organizacija i povećala vidljivost;
(c)
na upravljanje objektima klastera; na organizaciju programa izobrazbe, radionica i konferencija kako bi se poticala razmjena znanja, povezivanje i transnacionalna suradnja.
9. Intenzitet operativne potpore ne premašuje 50 % ukupnih prihvatljivih troškova tijekom razdoblja tijekom kojeg se dodjeljuje potpora.
Članak 28.
Potpore za inovacije za MSP-ove
1. Potpore za inovacije za MSP-ove spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Prihvatljivi troškovi su sljedeći:
(a)
troškovi dobivanja, potvrđivanja i obrane patenata i ostale nematerijalne imovine;
(b)
troškovi upućivanja visokokvalificiranog osoblja iz organizacije za istraživanje i širenje znanja ili velikog poduzeća na rad na djelatnostima istraživanja, razvoja i inovacije na novootvorenom radnom mjestu u okviru korisnika, pod uvjetom da se time ne zamjenjuje ostalo osoblje;
(c)
troškovi savjetodavnih i pomoćnih usluga za inovacije;
3. Intenzitet potpore ne premašuje 50 % prihvatljivih troškova.
4. U posebnom slučaju potpora za savjetodavne i pomoćne usluge za inovacije, intenzitet potpore može se povećati do 100 % prihvatljivih troškova, pod uvjetom da ukupni iznos potpore za savjetodavne i pomoćne usluge za inovacije ne premašuje 200 000 EUR po poduzetniku tijekom bilo kojeg trogodišnjeg razdoblja.
Članak 29.
Potpore za inovacije procesa i organizacije poslovanja
1. Potpore za inovacije procesa i organizacije poslovanja spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Potpore velikim poduzetnicima spojive su samo ako ti poduzetnici učinkovito surađuju s MSP-ovima u djelatnosti kojoj je dodijeljena potpora, a MSP-ovi s kojima surađuju snose najmanje 30 % ukupnih prihvatljivih troškova.
3. Prihvatljivi troškovi su sljedeći:
(a)
troškovi osoblja;
(b)
troškovi instrumenata, opreme, zgrada i zemljišta, u opsegu i u razdoblju u kojem se upotrebljavaju za projekt;
(c)
troškovi istraživanja koje se provodi na temelju ugovora, troškovi znanja i patenata koji se pribavljaju ili licencijom ustupaju od drugih strana po tržišnim uvjetima;
(d)
dodatni režijski troškovi i ostali troškovi poslovanja, uključujući troškove materijala, potrošne robe i sličnih proizvoda, nastali izravno uslijed projekta.
4. Intenzitet potpore ne premašuje 15 % prihvatljivih troškova za velike poduzetnike i 50 % prihvatljivih troškova za MSP-ove.
Članak 30.
Potpore za istraživanje i razvoj u sektoru ribarstva i akvakulture
1. Potpore za istraživanje i razvoj u sektoru ribarstva i akvakulture spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Projekt kojem je dodijeljena potpora u interesu je svih poduzetnika u dotičnom sektoru ili podsektoru.
3. Prije datuma početka projekta kojem je dodijeljena potpora na internetu se objavljuju sljedeći podatci:
(a)
da će se projekt kojem je dodijeljena potpora provesti;
(b)
ciljevi projekta kojem je dodijeljena potpora;
(c)
približni datum objave očekivanih rezultata projekta kojem je dodijeljena potpora i njihovo mjesto objave na internetu;
(d)
napomena da će rezultati projekta kojem je dodijeljena potpora biti besplatno dostupni svim poduzetnicima koji djeluju u određenom sektoru ili podsektoru.
4. Rezultati projekta kojem je dodijeljena potpora dostupni su na internetu od datuma završetka potpomognutog projekta ili od datuma na koji se informacije o tim rezultatima dadu članovima određene organizacije, ovisno o tome što nastupi prije. Rezultati ostaju dostupni na internetu tijekom razdoblja od najmanje 5 godina počevši od datuma završetka projekta kojem je dodijeljena potpora.
5. Potpore se dodjeljuju izravno organizaciji za istraživanje i širenje znanja te ne uključuju izravnu dodjelu potpora koje nisu povezane s istraživanjem poduzetniku koji proizvodi, prerađuje ili stavlja na tržište proizvode ribarstva i akvakulture.
6. Prihvatljivi troškovi su oni utvrđeni u članku 25. stavku 3.
7. Intenzitet potpore ne premašuje 100 % prihvatljivih troškova.
Odjeljak 5.
Potpore za usavršavanje
Članak 31.
Potpore za usavršavanje
1. Potpore za usavršavanje spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Potpore se ne dodjeljuju za usavršavanje koje poduzetnici provode radi osiguravanja sukladnosti s obveznim nacionalnim normama o usavršavanju.
3. Prihvatljivi troškovi su sljedeći:
(a)
troškovi predavača, za sate tijekom kojih su predavači sudjelovali u usavršavanju;
(b)
troškovi poslovanja povezani s predavačima i polaznicima koji su izravno povezani s projektom usavršavanja, poput putnih troškova, troškova materijala i potrošne robe izravno povezanih s projektom, amortizacija alata i opreme ako se upotrebljavaju isključivo za projekt usavršavanja. Troškovi smještaja isključeni su osim najnižih nužnih troškova smještaja za polaznike usavršavanja koji su radnici s invaliditetom;
(c)
troškovi savjetodavnih usluga povezanih s projektom usavršavanja;
(d)
troškovi osoblja polaznika usavršavanja i opći neizravni troškovi (administrativni troškovi, najam, režijski troškovi) za sate koje polaznici usavršavanja provedu u usavršavanju.
4. Intenzitet potpore ne premašuje 50 % prihvatljivih troškova. Može se povećati do maksimalnog intenziteta potpore od 70 % prihvatljivih troškova, kako slijedi:
(a)
za 10 postotnih bodova ako se usavršavanje provodi za radnike s invaliditetom ili radnike u nepovoljnom položaju;
(b)
za 10 postotnih bodova ako se potpora dodjeljuje srednjem poduzeću i za 20 postotnih bodova ako se potpora dodjeljuje malom poduzeću.
5. Ako se potpore dodjeljuju u sektoru pomorskog prometa, intenzitet potpore može se povećati do 100 % prihvatljivih troškova, pod uvjetom da su ispunjeni sljedeći uvjeti:
(a)
polaznici usavršavanja nisu aktivni članovi posade, već pomoćni članovi posade; i
(b)
usavršavanje se odvija na brodovima koji su upisani u registre Unije.
Odjeljak 6.
Potpore za radnike u nepovoljnom položaju i radnike s invaliditetom
Članak 32.
Potpore za zapošljavanje radnika u nepovoljnom položaju u obliku subvencija za plaće
1. Programi potpora za zapošljavanje radnika u nepovoljnom položaju spojivi su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Prihvatljivi troškovi su troškovi plaća u razdoblju od najviše 12 mjeseci nakon zaposlenja radnika u nepovoljnom položaju. Ako je dotični radnik u izrazito nepovoljnom položaju, prihvatljivi troškovi su troškovi plaća u razdoblju od najviše 24 mjeseca nakon zapošljavanja.
3. Ako zapošljavanje ne predstavlja neto povećanje broja zaposlenika u dotičnom poduzetniku u odnosu na prosjek za proteklih dvanaest mjeseci, radno mjesto/radna mjesta ispražnjena su zbog dobrovoljnog odlaska, invalidnosti, umirovljenja zbog dobi, dobrovoljnog smanjenja radnog vremena ili zakonskog odlaska zbog povrede radne obveze, a ne kao posljedica viška radne snage.
4. Osim u slučaju zakonskog otkaza zbog povrede radne obveze, radnici u nepovoljnom položaju imaju pravo na neprekidno zaposlenje u najkraćem razdoblju propisanom dotičnim nacionalnim zakonodavstvom ili kolektivnim ugovorom kojim se uređuju ugovori o radu.
5. Ako je razdoblje zaposlenja kraće od 12 mjeseci ili 24 mjeseca u slučaju radnika u izrazito nepovoljnom položaju, potpore se razmjerno smanjuju u skladu s tim.
6. Intenzitet potpore ne premašuje 50 % prihvatljivih troškova.
Članak 33.
Potpore za zapošljavanje radnika s invaliditetom u obliku subvencija za plaće
1. Potpore za zapošljavanje radnika s invaliditetom spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Prihvatljivi troškovi su troškovi plaća u razdoblju tijekom kojeg je zaposlen radnik s invaliditetom.
3. Ako zapošljavanje ne predstavlja neto povećanje broja zaposlenika u dotičnom poduzetniku u odnosu na prosjek za proteklih dvanaest mjeseci, radno mjesto/radna mjesta ispražnjena su zbog dobrovoljnog odlaska, invalidnosti, umirovljenja zbog dobi, dobrovoljnog smanjenja radnog vremena ili zakonskog odlaska zbog povrede radne obveze, a ne kao posljedica viška radne snage.
4. Osim u slučaju zakonskog otkaza zbog povrede radne obveze, radnici s invaliditetom imaju pravo na neprekidno zaposlenje u najkraćem razdoblju propisanom dotičnim nacionalnim zakonodavstvom ili kolektivnim ugovorima koji su pravno obvezujući za poduzetnika i kojima se uređuju ugovori o radu.
5. Intenzitet potpore ne premašuje 75 % prihvatljivih troškova.
Članak 34.
Potpore za nadoknadu dodatnih troškova zapošljavanja radnika s invaliditetom
1. Potpore za nadoknadu dodatnih troškova zapošljavanja radnika s invaliditetom spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Prihvatljivi troškovi su sljedeći:
(a)
troškovi prilagodbe poslovnih prostorija;
(b)
troškovi zapošljavanja osoblja isključivo za vrijeme provedeno u pružanju pomoći radnicima s invaliditetom i u obučavanju tog osoblja za pružanje pomoći radnicima s invaliditetom;
(c)
troškovi prilagodbe ili nabave opreme, odnosno nabave i provjere računalnih programa koje upotrebljavaju radnici s invaliditetom, uključujući prilagođenu ili pomoćnu tehnološku opremu, koji su dodatni u odnosu na one koje bi korisnik snosio da zapošljava radnike bez invaliditeta;
(d)
troškovi izravno povezani s prijevozom radnika s invaliditetom na radno mjesto i u odnosu na s radom povezane djelatnosti;
(e)
troškovi plaća za sate koje je radnik s invaliditetom proveo na oporavku;
(f)
ako korisnik pruža zaštićeno zaposlenje, troškovi izgradnje, ugradnje ili modernizacije proizvodnih jedinica dotičnog poduzetnika te svi troškovi administracije i prijevoza, pod uvjetom da su ti troškovi izravna posljedica zapošljavanja radnika s invaliditetom.
3. Intenzitet potpore ne premašuje 100 % prihvatljivih troškova.
Članak 35.
Potpore za nadoknadu troškova pomoći pružene radnicima u nepovoljnom položaju
1. Potpore za nadoknadu troškova pomoći pružene radnicima u nepovoljnom položaju spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Prihvatljivi troškovi su troškovi:
(a)
zapošljavanja osoblja isključivo za vrijeme provedeno u pružanju pomoći radnicima u nepovoljnom položaju tijekom razdoblja od najviše 12 mjeseci nakon zapošljavanja radnika u nepovoljnom položaju ili tijekom razdoblja od 24 mjeseca nakon zapošljavanja u izrazito nepovoljnom položaju;
(b)
obučavanja tog osoblja za pružanje pomoći radnicima u nepovoljnom položaju.
3. Pružena pomoć sastoji se od mjera za poticanje autonomnosti radnika u nepovoljnom položaju i njegove prilagodbe na radno okruženje, i to pružanjem pomoći radniku oko socijalnih i administrativnih postupaka, omogućivanjem komunikacije s poslodavcem i upravljanjem sukobima.
4. Intenzitet potpore ne premašuje 50 % prihvatljivih troškova.
Odjeljak 7.
Potpore za zaštitu okoliša
Članak 36.
Potpore za ulaganje kojima se poduzetnicima omogućuje da premaše norme Unije za zaštitu okoliša ili povećaju razinu zaštite okoliša u nedostatku normi Unije
1. Potpore za ulaganje kojima se poduzetnicima omogućuje da premaše norme Unije za zaštitu okoliša ili povećaju razinu zaštite okoliša u nedostatku normi Unije spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Ulaganje mora ispunjavati jedan od sljedećih uvjeta:
(a)
njime se korisniku omogućuje da poveća razinu zaštite okoliša koja proizlazi iz njegovih djelatnosti premašivanjem primjenjivih normi Unije, bez obzira na eventualno postojanje obveznih nacionalnih normi strožih od normi Unije;
(b)
njime se korisniku omogućuje da poveća razinu zaštite okoliša koja proizlazi iz njegovih djelatnosti u nedostatku normi Unije.
3. Potpore se ne dodjeljuju ako je cilj ulaganja osigurati da se poduzetnici pridržavaju normi Unije koje su već donesene, ali još nisu na snazi.
4. Odstupajući od stavka 3., potpore se mogu dodijeliti:
(a)
za nabavu novih transportnih vozila za cestovni promet, željeznički promet, promet unutarnjim plovnim putovima i pomorski promet u skladu s donesenim normama Unije, pod uvjetom da se nabava provede prije nego što te norme stupe na snagu i da se, nakon što postanu obvezne, ne primjenjuju na vozila kupljena prije tog datuma;
(b)
za prilagodbu već postojećih transportnih vozila za cestovni promet, željeznički promet, promet unutarnjim plovnim putovima i pomorski promet, pod uvjetom da norme Unije još nisu stupile na snagu na dan stavljanja u rad tih vozila i da se, nakon što postanu obvezne, ne primjenjuju retroaktivno na ta vozila.
5. Prihvatljivi troškovi su dodatni troškovi ulaganja neophodni za premašivanje primjenjivih normi Unije ili povećanje razine zaštite okoliša u nedostatku normi Unije. Određuju se kako slijedi:
(a)
ako se trošak ulaganja u zaštitu okoliša može utvrditi kao zasebno ulaganje u ukupnom trošku ulaganja, taj trošak povezan sa zaštitom okoliša predstavlja prihvatljive troškove;
(b)
u svim ostalim slučajevima troškovi ulaganja u zaštitu okoliša utvrđuju se u odnosu na slično ulaganje koje je manje prihvatljivo za okoliš, a koje bi se vjerodostojno moglo provesti bez potpore. Dobivena razlika između troškova ulaganjâ odgovara troškovima povezanima sa zaštitom okoliša i predstavlja prihvatljive troškove.
Troškovi koji nisu izravno povezani s postizanjem više razine zaštite okoliša nisu prihvatljivi.
6. Intenzitet potpore ne premašuje 40 % prihvatljivih troškova.
7. Intenzitet potpore može se povećati za 10 postotnih bodova za potpore koje se dodjeljuju srednjim poduzetnicima i za 20 postotnih bodova za potpore koje se dodjeljuju malim poduzetnicima.
8. Intenzitet potpore može se povećati za 15 postotnih bodova za ulaganja koja se nalaze u potpomognutim područjima koja ispunjuju uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (a) Ugovora i za 5 postotnih bodova za ulaganja koja se nalaze u potpomognutim područjima koja ispunjuju uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora.
Članak 37.
Potpore za ulaganje za ranu prilagodbu budućim normama Unije
1. Potpore kojima se poduzetnici potiču na usklađivanje s nosim normama Unije kojima se podiže razina zaštite okoliša, ali još nisu stupile na snagu spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Norme Unije donesene su i ulaganje je provedeno i dovršeno najmanje jednu godinu prije stupanja na snagu dotične norme.
3. Prihvatljivi troškovi su dodatni troškovi ulaganja neophodni za premašivanje primjenjivih normi Unije. Određuju se kako slijedi:
(a)
ako se trošak ulaganja u zaštitu okoliša može utvrditi kao zasebno ulaganje u ukupnom trošku ulaganja, taj trošak povezan sa zaštitom okoliša predstavlja prihvatljive troškove;
(b)
u svim ostalim slučajevima troškovi ulaganja u zaštitu okoliša utvrđuju se u odnosu na slično ulaganje koje je manje prihvatljivo za okoliš, a koje bi se vjerodostojno moglo provesti bez potpore. Dobivena razlika između troškova ulaganjâ odgovara troškovima povezanima sa zaštitom okoliša i predstavlja prihvatljive troškove.
Troškovi koji nisu izravno povezani s postizanjem više razine zaštite okoliša nisu prihvatljivi.
4. Intenzitet potpore ne premašuje sljedeće:
(a)
20 % prihvatljivih troškova za male poduzetnike, 15 % prihvatljivih troškova za srednje poduzetnike i 10 % prihvatljivih troškova za velike poduzetnike ako se ulaganje provede i finalizira više od tri godine prije dana stupanja nove norme Unije na snagu;
(b)
15 % prihvatljivih troškova za male poduzetnike, 10 % prihvatljivih troškova za srednje poduzetnike i 5 % prihvatljivih troškova za velike poduzetnike ako se ulaganje provede i finalizira između jedne godine i tri godine prije dana stupanja nove norme Unije na snagu.
5. Intenzitet potpore može se povećati za 15 postotnih bodova za ulaganja koja se nalaze u potpomognutim područjima koja ispunjuju uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (a) Ugovora i za 5 postotnih bodova za ulaganja koja se nalaze u potpomognutim područjima koja ispunjuju uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora.
Članak 38.
Potpore za ulaganje u mjere energetske učinkovitosti
1. Potpore za ulaganje kojima se poduzetnicima omogućuje postizanje energetske učinkovitosti spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Potpore se ne dodjeljuju na temelju ovog članka ako je cilj poboljšanja osigurati da se poduzetnici pridržavaju normi Unije koje su već donesene, iako još nisu na snazi.
3. Prihvatljivi troškovi su dodatni troškovi ulaganja neophodni za postizanje više razine energetske učinkovitosti. Određuju se kako slijedi:
(a)
ako se trošak ulaganja u energetsku učinkovitost može utvrditi kao zasebno ulaganje u ukupnom trošku ulaganja, taj trošak povezan s energetskom učinkovitošću predstavlja prihvatljive troškove;
(b)
u svim ostalim slučajevima troškovi ulaganja u energetsku učinkovitost utvrđuju se u odnosu na slično ulaganje koje nije u tolikoj mjeri usmjereno na energetsku učinkovitost, a koje bi se vjerodostojno moglo provesti bez potpore. Dobivena razlika između troškova ulaganjâ odgovara troškovima povezanima s energetskom učinkovitosti i predstavlja prihvatljive troškove.
Troškovi koji nisu izravno povezani s postizanjem više razine energetske učinkovitosti nisu prihvatljivi.
4. Intenzitet potpore ne premašuje 30 % prihvatljivih troškova.
5. Intenzitet potpore može se povećati za 20 postotnih bodova za potpore koje se dodjeljuju malim poduzetnicima i za 10 postotnih bodova za potpore koje se dodjeljuju srednjim poduzetnicima.
6. Intenzitet potpore može se povećati za 15 postotnih bodova za ulaganja koja se nalaze u potpomognutim područjima koja ispunjuju uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (a) Ugovora i za 5 postotnih bodova za ulaganja koja se nalaze u potpomognutim područjima koja ispunjuju uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora.
Članak 39.
Potpore za ulaganje u projekte energetske učinkovitosti zgrada
1. Potpore za ulaganje u projekte energetske učinkovitosti zgrada spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Prihvatljivi projekti za dodjelu potpora u skladu s ovim člankom su projekti energetske učinkovitosti koji se odnose na građevine.
3. Prihvatljivi troškovi su ukupni troškovi projekta energetske učinkovitosti.
4. Potpore se dodjeljuju u obliku donacija, kapitala, jamstva ili zajma fondu za energetsku učinkovitost ili drugom financijskom posredniku, koji će je u cijelosti prenijeti krajnjim korisnicima koji su vlasnici građevine ili najmoprimci.
5. Potpore koje dodjeljuje fond za energetsku učinkovitost ili drugi financijski posrednik prihvatljivim projektima energetske učinkovitosti mogu biti u obliku zajmova ili jamstava. Nominalna vrijednost zajma ili iznos obuhvaćen jamstvom ne premašuje 10 milijuna EUR po projektu na razini krajnjih korisnika. Jamstvo ne bi smjelo premašiti 80 % temeljnog zajma;
6. Vlasnici građevine fondu za energetsku učinkovitost ili drugom financijskom posredniku otplaćuju iznos koji odgovara najmanje nominalnoj vrijednosti zajma.
7. Potporama za energetsku učinkovitost potiče se dodatno ulaganje privatnih ulagača od najmanje 30 % ukupnog financiranja omogućenog projektu energetske učinkovitosti. Ako potporu omogućuje fond za energetsku učinkovitost, poticanje privatnog ulaganja može se učiniti na razini fonda za energetsku učinkovitost i/ili na razini projekata energetske učinkovitosti radi postizanja ukupnog iznosa od najmanje 30 % ukupnog financiranja omogućenog projektu energetske učinkovitosti.
8. Države članice mogu osnovati fondove za energetsku učinkovitost i/ili mogu uporabiti financijske posrednike pri pružanju potpore za energetsku učinkovitost. Tada moraju biti ispunjeni sljedeći uvjeti:
(a)
upravitelji financijskih posrednika te upravitelji fonda za energetsku učinkovitost biraju se u otvorenom, transparentnom i nediskriminirajućem natječaju, u skladu s primjenjivim pravom Unije i nacionalnim pravom. Posebno, nema diskriminacije na temelju njihova mjesta poslovnog nastana ili registracije u određenoj državi članici. Od financijskih posrednika i upravitelja fonda za energetsku učinkovitost može se zahtijevati ispunjavanje prethodno utvrđenih kriterija koji su objektivno opravdani prirodom ulaganja;
(b)
neovisni privatni ulagači biraju se u otvorenom, transparentnom i nediskriminirajućem natječaju u skladu s primjenjivim pravom Unije i nacionalnim pravom, usmjerenom ka uspostavljanju odgovarajućih dogovora o podjeli rizika i nagrade, pri čemu se, za sva ulaganja osim jamstava, prednost daje asimetričnoj podjeli dobiti pred zaštitom od gubitaka. Ako privatni ulagači nisu izabrani u tom natječaju, pravednu stopu povrata privatnim ulagačima utvrđuje neovisni stručnjak izabran u otvorenom, transparentnom i nediskriminirajućem natječaju;
(c)
u slučaju asimetrične podjele gubitaka između javnih i privatnih ulagača prvi gubitak koji snosi javni ulagač ograničava se na 25 % njegova ukupnog ulaganja;
(d)
u slučaju jamstava, jamstvena stopa ograničava se na 80 %, a ukupni gubitci koje snosi država članica na 25 % temeljnog portfelja obuhvaćenog jamstvom. Besplatno se mogu pružiti samo jamstva kojima se pokrivaju očekivani gubitci temeljnog portfelja obuhvaćenog jamstvom. Ako je jamstvom obuhvaćeno pokriće neočekivanih gubitaka, financijski posrednik za dio jamstva koji pokriva neočekivane gubitke plaća jamstvenu premiju u skladu s tržišnim uvjetima;
(e)
ulagačima je dopušteno da budu zastupljeni u upravljačkim tijelima fonda za energetsku učinkovitost ili financijskom posredniku, poput nadzornog odbora ili savjetodavne skupštine;
(f)
fond za energetsku učinkovitost ili financijski posrednik osnovan je u skladu s primjenjivim zakonodavstvom, a država članica predviđa postupak dubinske analize kako bi se osigurala tržišno razumna strategija ulaganja za potrebe provedbe mjere potpore za energetsku učinkovitost.
9. Financijskim posrednicima, uključujući fondove za energetsku učinkovitost, upravlja se na tržišnoj osnovi i njima se osigurava donošenje odluka o financiranju usmjerenih na stjecanje dobiti. Smatra se da je prethodni uvjet ispunjen ako financijski posrednik i, ovisno o slučaju, upravitelj fonda za energetsku učinkovitost, ispunjuju sljedeće uvjete:
(a)
imaju zakonsku ili ugovornu obvezu djelovati s pažnjom profesionalnog upravitelja u dobroj vjeri i izbjegavajući sukob interesa; primjenjuju se najbolja praksa i regulatorni nadzor;
(b)
njihova naknada u skladu je s tržišnom praksom. Taj se uvjet smatra ispunjenim ako je upravitelj izabran u otvorenom, transparentnom i nediskriminirajućem natječaju, na temelju objektivnih kriterija povezanih s iskustvom, stručnošću te operativnim i financijskim sposobnostima;
(c)
primaju naknadu koja je povezana s rezultatima ili sudjeluje u rizicima ulaganja su-ulaganjem vlastitih sredstava kako bi se osiguralo da se njihovi interesi trajno poklapaju s interesima javnog ulagača;
(d)
utvrđuju strategiju, kriterije i predloženi vremenski raspored ulaganja u projekte energetske učinkovitosti, pri čemu uspostavljaju financijsku održivost ex ante i očekivani učinak na energetsku učinkovitost;
(e)
postoji jasna i ostvariva izlazna strategija za javna sredstva uložena u fond za energetsku učinkovitost ili dodijeljena financijskom posredniku, čime se tržištu omogućuje financiranje projekata energetske učinkovitosti kada je tržište na to spremno.
10. Poboljšanja energetske učinkovitosti kojima se osigurava da korisnik poštuje norme Unije koje su već donesene ne izuzimaju se od obveze prijave na temelju ovog članka.
Članak 40.
Potpore za ulaganje u visokoučinkovitu kogeneraciju
1. Potpore za ulaganje u visokoučinkovitu kogeneraciju spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Potpore za ulaganje dodjeljuju se isključivo u odnosu na novougrađene ili obnovljene kapacitete.
3. Nova jedinica za kogeneraciju u cjelini osigurava uštedu primarne energije u odnosu na odvojenu proizvodnju toplinske i električne energije kako je predviđeno Direktivom 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (56). Unapređenje postojećeg postrojenja za kogeneraciju ili pretvaranje postojećeg postrojenja za proizvodnju energije u postrojenje za kogeneraciju osigurava uštedu primarne energije u usporedbi s izvornim stanjem.
4. Prihvatljivi troškovi su dodatni troškovi ulaganja za opremu potrebnu kako bi postrojenje funkcioniralo kao postrojenje za visokoučinkovitu kogeneraciju u usporedbi s konvencionalnim postrojenjima za proizvodnju električne ili toplinske energije istog kapaciteta ili dodatni troškovi ulaganja kako bi se postrojenje nadogradilo do veće učinkovitosti ako postojeće postrojenje već udovoljava pragu visoke učinkovitosti.
5. Intenzitet potpore ne premašuje 45 % prihvatljivih troškova. Intenzitet potpore može se povećati za 20 postotnih bodova za potpore koje se dodjeljuju malim poduzetnicima i za 10 postotnih bodova za potpore koje se dodjeljuju srednjim poduzetnicima.
6. Intenzitet potpore može se povećati za 15 postotnih bodova za ulaganja koja se nalaze u potpomognutim područjima koja ispunjuju uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (a) Ugovora i za 5 postotnih bodova za ulaganja koja se nalaze u potpomognutim područjima koja ispunjuju uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora.
Članak 41.
Potpore za ulaganje u promicanje energije iz obnovljivih izvora energije
1. Potpore za ulaganje u promicanje energije iz obnovljivih izvora energije spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Potpore za ulaganje u proizvodnju biogoriva izuzimaju se od obveze prijave samo ako se ulaganja kojima je dodijeljena potpora upotrebljavaju za proizvodnju održivih biogoriva, osim biogoriva proizvedenih iz prehrambenih sirovina. Međutim, potpore za ulaganje u prenamjenu postojećih postrojenja za proizvodnju biogoriva iz prehrambenih sirovina u postrojenja za proizvodnju naprednih biogoriva izuzimaju se na temelju ovog članka, pod uvjetom da se proizvodnja biogoriva iz prehrambenih sirovina smanji razmjerno novom kapacitetu.
3. Potpore se ne dodjeljuju za biogoriva koja podliježu obvezi opskrbe ili miješanja.
4. Potpore se ne dodjeljuju za postrojenja za proizvodnju energije vode koja nisu u skladu s Direktivom 2000/60/EZ Europskog parlamenta.
5. Potpore za ulaganje dodjeljuju se isključivo novim postrojenjima. Potpore se ne dodjeljuju niti ne isplaćuju nakon početka rada postrojenja, a potpore su neovisne od rezultata.
6. Prihvatljivi troškovi su dodatni troškovi ulaganja neophodni za poticanje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora. Određuju se kako slijedi:
(a)
ako se troškovi ulaganja u proizvodnju energije iz obnovljivih izvora u ukupnom trošku ulaganja mogu utvrditi kao zasebno ulaganje, primjerice kao lako prepoznatljiva „dodatna komponenta” za prethodno postojeći objekt, taj trošak povezan s obnovljivom energijom je prihvatljivi trošak;
(b)
ako se troškovi ulaganja u proizvodnju energije iz obnovljivih izvora mogu utvrditi u odnosu na slično ulaganje koje je manje prihvatljivo za okoliš, a koje bi se vjerodostojno moglo provesti bez potpore, pri čemu razlika između troškova ulaganjâ odgovara troškovima povezanima s obnovljivom energijom i predstavlja prihvatljive troškove;
(c)
za određena mala postrojenja za koje nije moguće odrediti ulaganje koje je manje prihvatljivo za okoliš jer postrojenja ograničene veličine ne postoje, prihvatljivi troškovi su ukupni troškovi ulaganja za postizanje više razine zaštite okoliša.
Troškovi koji nisu izravno povezani s postizanjem više razine zaštite okoliša nisu prihvatljivi.
7. Intenzitet potpore ne premašuje:
(a)
45 % prihvatljivih troškova ako se prihvatljivi troškovi izračunavaju na temelju stavka 6. točke (a) ili stavka 6. točke (b);
(b)
30 % prihvatljivih troškova ako se prihvatljivi troškovi izračunavaju na temelju stavka 6. točke (c).
8. Intenzitet potpore može se povećati za 20 postotnih bodova za potpore koje se dodjeljuju malim poduzetnicima i za 10 postotnih bodova za potpore koje se dodjeljuju srednjim poduzetnicima.
9. Intenzitet potpore može se povećati za 15 postotnih bodova za ulaganja koja se nalaze u potpomognutim područjima koja ispunjuju uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (a) Ugovora i za 5 postotnih bodova za ulaganja koja se nalaze u potpomognutim područjima koja ispunjuju uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora.
10. Ako se potpore dodjeljuju u konkurentnom natječajnom postupku na temelju jasnih, transparentnih i nediskriminirajućih kriterija, intenzitet potpore može doseći 100 % prihvatljivih troškova. Taj natječajni postupak je nediskriminirajući i njime se dopušta sudjelovanje svih zainteresiranih poduzetnika. Proračun povezan s natječajnim postupkom obvezujuće je ograničenje u smislu da potporu ne mogu dobiti svi sudionici, a potpora se dodjeljuje na temelju početne ponude koju podnese ponuditelj, te su stoga isključeni naknadni pregovori.
Članak 42.
Operativne potpore za promicanje električne energije iz obnovljivih izvora
1. Operativne potpore za promicanje električne energije iz obnovljivih izvora energije spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Potpore se dodjeljuju u konkurentnom natječajnom postupku na temelju jasnih, transparentnih i nediskriminirajućih kriterija, koji će biti otvoren svi proizvođačima električne energije iz obnovljivih izvora energije na nediskriminirajućoj osnovi.
3. Natječajni postupak može se ograničiti na posebne tehnologije za koje bi postupak otvoren svim proizvođačima doveo do rezultata koji nije optimalan i koji se u oblikovanju postupka ne može riješiti, posebno u pogledu sljedećeg:
i.
dugoročnog potencijala određene nove i inovativne tehnologije; ili
ii.
potrebe za postizanjem raznolikosti; ili
iii.
ograničenja i stabilnosti mreže; ili
iv.
troškova (integracije) sustava; ili
v.
potrebe za izbjegavanjem narušavanja tržišta sirovina potporama za biomasu.
Države članice provode podrobnu procjenu primjenjivosti tih uvjeta i o njoj obavješćuju Komisiju na način opisan u članku 11. točki (a).
4. Potpore se dodjeljuju novim i inovativnim tehnologijama obnovljive energije u konkurentnom natječajnom postupku otvorenom najmanje jednoj takvoj tehnologiji na temelju jasnih, transparentnih i nediskriminirajućih kriterija. Te potpore ne dodjeljuju se za više od 5 % ukupnog planiranog novog kapaciteta za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora godišnje.
5. Potpore se dodjeljuju u obliku premija povrh tržišne cijene pri čemu proizvođači električnu energiju prodaju izravno na tržištu.
6. Korisnici potpore podliježu standardnoj raspodjeli odgovornosti. Korisnici mogu eksternalizirati odgovornosti u pogledu uravnoteženja drugim poduzetnicima, kao što su agregatori.
7. Potpore se ne dodjeljuju ako su cijene negativne.
8. Bez konkurentnog natječajnog postupka opisanog u stavku 2. potpore se mogu dodijeliti postrojenjima čiji instalirani kapacitet proizvodnje električne energije iznosi manje od 1 MW za proizvodnju električne energije iz svih obnovljivih izvora osim energije vjetra ako se potpore mogu dodijeliti bez konkurentnog natječajnog postupka opisanog u stavku 2. postrojenjima čiji instalirani kapacitet proizvodnje električne energije iznosi manje od 6 MW ili postrojenjima s manje od 6 proizvodnih jedinica. Ne dovodeći u pitanje stavak 9. pri dodjeli potpora bez konkurentnog natječajnog postupka, poštuju se uvjeti iz stavaka 5., 6. i 7. Osim toga, ako se potpore dodjeljuju bez konkurentnog natječajnog postupka, primjenjuju se uvjeti iz članka 43. stavaka 5., 6. i 7.
9. Uvjeti iz stavaka 5., 6. i 7. ne primjenjuju se na operativne potpore dodijeljene postrojenjima čiji instalirani kapacitet proizvodnje električne energije iznosi manje od 500 kW za proizvodnju električne energije iz svih obnovljivih izvora osim energije vjetra, za koju se ti uvjeti ne primjenjuju na operativne potpore dodijeljene postrojenjima čiji instalirani kapacitet proizvodnje električne energije iznosi manje od 3 MW ili postrojenjima koja imaju manje od 3 proizvodne jedinice.
10. Za potrebe izračunavanja prethodno navedenih maksimalnih kapaciteta iz stavaka 8. i 9., postrojenja sa zajedničkom točkom spajanja na mrežu električne energije smatraju se jednim postrojenjem.
11. Potpore se dodjeljuju samo do potpune amortizacije postrojenja koje proizvodi električnu energiju iz obnovljivih izvora u skladu s općeprihvaćenim računovodstvenim načelima. Od operativnih potpora oduzimaju se eventualne prethodno dodijeljene potpore za ulaganje.
Članak 43.
Operativne potpore za promicanje energije iz obnovljivih izvora u malim postrojenjima
1. Operativne potpore za promicanje energije iz obnovljivih izvora energije u malim postrojenjima spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Potpore se dodjeljuju isključivo postrojenjima čiji instalirani kapacitet iznosi manje od 500 kW za proizvodnju energije iz svih obnovljivih izvora osim energije vjetra, za koju se potpore dodjeljuju postrojenjima čiji instalirani kapacitet iznosi manje od 3 MW ili koje imaju manje od 3 proizvodne jedinice i za biogoriva za koja se potpore dodjeljuju postrojenjima čiji instalirani kapacitet iznosi manje od 50 000 tona godišnje. Za potrebe izračunavanja tih maksimalnih kapaciteta, mala postrojenja sa zajedničkom točkom spajanja na mrežu električne energije smatraju se jednim postrojenjem.
3. Potpore se dodjeljuju isključivo postrojenjima koja proizvode održiva biogoriva, osim biogoriva proizvedenih iz prehrambenih sirovina. Međutim, operativne potpore za postrojenja koja proizvode biogoriva iz prehrambenih sirovina a počela su s radom prije 31. prosinca 2013. i još nisu potpuno amortizirana izuzimaju se na temelju ovog članka, no ni u kojem slučaju ne kasnije od 2020.
4. Potpore se ne dodjeljuju za biogoriva koja podliježu obvezi opskrbe ili miješanja.
5. Potpore po jedinici energije ne premašuju razliku između ukupnih srednjih troškova proizvodnje energije iz dotičnih obnovljivih izvora i tržišne cijene dotičnog oblika energije. Srednji troškovi ažuriraju se redovito, najmanje jednom godišnje.
6. Maksimalna stopa povrata primijenjena u izračunu srednjih troškova ne premašuje odgovarajuću zamjensku stopu uvećanu za premiju od 100 osnovnih bodova. Odgovarajuća zamjenska stopa je zamjenska stopa valute u kojoj se dodjeljuje potpora s dospijećem koje odgovara razdoblju amortizacije potpomognutih postrojenja.
7. Potpore se dodjeljuju samo do potpune amortizacije postrojenja u skladu s općeprihvaćenim računovodstvenim načelima. Od operativnih potpora oduzimaju se eventualne potpore za ulaganje dodijeljene određenom postrojenju.
Članak 44.
Potpore u obliku smanjenja poreza za zaštitu okoliša u skladu s Direktivom 2003/96/EZ
1. Programi potpora u obliku smanjenja poreza za zaštitu okoliša koji ispunjuju uvjete Direktive Vijeća 2003/96/EZ od 27. listopada 2003. o restrukturiranju sustava Zajednice za oporezivanje energenata i električne energije (57) spojivi su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Korisnici smanjenja poreza odabiru se na temelju transparentnih i objektivnih kriterija i plaćaju najmanje određenu minimalnu razinu oporezivanja utvrđenu Direktivom 2003/96/EZ.
3. Programi potpore u obliku smanjenja poreza temelje se na smanjenju primjenjive stope poreza za zaštitu okoliša ili plaćanju nepromjenjivog iznosa nadoknade ili na kombinaciji tih mehanizama.
4. Potpore se ne dodjeljuju za biogoriva koja podliježu obvezi opskrbe ili miješanja.
Članak 45.
Potpore za ulaganje u zbrinjavanje onečišćenih lokacija
1. Potpore za ulaganje dodijeljene poduzetnicima koji otklanjaju štetu u okolišu zbrinjavanjem onečišćenih lokacija spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Ulaganje dovodi do otklanjanja štete u okolišu, uključujući štetu nanesenu kakvoći tla ili površinskih odnosno podzemnih voda.
3. Ako se odredi pravna ili fizička osoba odgovorna za štetu u okolišu na temelju primjenjivog prava u svakoj državi članici ne dovodeći u pitanje donošenje pravila Unije o tom pitanju (a posebno Direktivu 2004/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o odgovornosti za okoliš u pogledu sprečavanja i otklanjanja štete u okolišu (58), kako je izmijenjena Direktivom 2006/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2006. o gospodarenju otpadom od istraživanja i eksploatacije mineralnih sirovina (59), Direktivom 2009/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o geološkom skladištenju ugljikovog dioksida i o izmjeni Direktive Vijeća 85/337/EEZ, direktivama Europskog parlamenta i Vijeća 2000/60/EZ, 2001/80/EZ, 2004/35/EZ, 2006/12/EZ, 2008/1/EZ i Uredbom (EZ) br. 1013/2006 (60) i Direktivom 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 12. lipnja 2013. o sigurnosti odobalnih naftnih i plinskih djelatnosti i o izmjeni Direktive 2004/35/EZ (61), ta osoba mora financirati otklanjanje prema načelu „onečišćivač plaća”, a državne potpore ne dodjeljuju se. Ako se odgovorna osoba na temelju primjenjivog prava ne odredi ili ne može snositi troškove, osoba odgovorna za rad na zbrinjavanju ili dekontaminaciji može primiti državnu potporu.
4. Prihvatljivi troškovi su troškovi nastali za poslove zbrinjavanja, umanjeni za iznos povećanja vrijednosti zemljišta. Svi rashodi koji su poduzetniku nastali pri zbrinjavanju njegove lokacije, bez obzira na to može li se taj rashod u njegovoj bilanci prikazati kao dugotrajna imovina, mogu se smatrati prihvatljivim ulaganjem u slučaju zbrinjavanja onečišćenih lokacija.
5. Procjene povećanja vrijednosti zemljišta koje proizlazi iz zbrinjavanja vrši neovisni stručnjak.
6. Intenzitet potpore ne premašuje 100 % prihvatljivih troškova.
Članak 46.
Potpore za ulaganje u energetski učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje
1. Potpore za ulaganje u ugradnju sustava energetski učinkovitog centraliziranoga grijanja i hlađenja spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Prihvatljivi troškovi za postrojenje za proizvodnju su dodatni troškovi potrebni za izgradnju, proširenje i preuređenje jedne ili više proizvodnih jedinica kako bi djelovale kao energetski učinkovit sustav centraliziranoga grijanja i hlađenja u usporedbi s konvencionalnim postrojenjem za proizvodnju. Ulaganje je sastavni dio sustava energetski učinkovitog centraliziranoga grijanja i hlađenja.
3. Intenzitet potpore za postrojenje za proizvodnju ne premašuje 45 % prihvatljivih troškova. Intenzitet potpore može se povećati za 20 postotnih bodova za potpore koje se dodjeljuju malim poduzetnicima i za 10 postotnih bodova za potpore koje se dodjeljuju srednjim poduzetnicima.
4. Intenzitet potpore za postrojenje za proizvodnju može se povećati za 15 postotnih bodova za ulaganja koja se nalaze u potpomognutim područjima koja ispunjuju uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (a) Ugovora i za 5 postotnih bodova za ulaganja koja se nalaze u potpomognutim područjima koja ispunjuju uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora.
5. Prihvatljivi troškovi za distribucijsku mrežu su troškovi ulaganja.
6. Iznos potpore za distribucijsku mrežu ne premašuje razliku između prihvatljivih troškova i operativne dobiti. Operativna dobit oduzima se od prihvatljivih troškova ex ante ili mehanizmom povrata sredstava.
Članak 47.
Potpore za ulaganje u recikliranje i ponovnu uporabu otpada
1. Potpore za ulaganje u recikliranje i ponovnu uporabu otpada spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Potpore za ulaganje dodjeljuju se za recikliranje i ponovnu uporabu otpada koji su proizveli drugi poduzetnici.
3. Reciklirani ili ponovno upotrijebljeni materijali koji se obrađuju u suprotnom bi bili odbačeni ili obrađeni na način koji je manje prihvatljiv za okoliš. Potpore za postupke oporabe otpada koji nisu recikliranje ne izuzimaju se na temelju ovog članka.
4. Potporama se onečišćivači ne oslobađaju neizravno od opterećenja koje bi trebali snositi prema pravu Unije, odnosno od opterećenja koje bi se trebalo smatrati redovitim troškom poduzetnika.
5. Ulaganjem se ne povećava samo potražnja za materijalima koji će se reciklirati, već se povećava i prikupljanje tih materijala.
6. Ulaganje ne premašuje vrhunac tehnologije.
7. Prihvatljivi troškovi su dodatni troškovi ulaganja neophodni za ostvarivanje ulaganja koje dovodi do bolje ili učinkovitije djelatnosti recikliranja ili ponovne uporabe u odnosu na konvencionalni postupak djelatnosti ponovne uporabe i recikliranja uz isti kapacitet koji bi bio izgrađen bez potpore.
8. Intenzitet potpore ne premašuje 35 % prihvatljivih troškova. Intenzitet potpore može se povećati za 20 postotnih bodova za potpore koje se dodjeljuju malim poduzetnicima i za 10 postotnih bodova za potpore koje se dodjeljuju srednjim poduzetnicima.
9. Intenzitet potpore može se povećati za 15 postotnih bodova za ulaganja koja se nalaze u potpomognutim područjima koja ispunjuju uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (a) Ugovora i za 5 postotnih bodova za ulaganja koja se nalaze u potpomognutim područjima koja ispunjuju uvjete iz članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora.
10. Potpore za ulaganja povezana s recikliranjem i ponovnom uporabom vlastitog otpada korisnika ne izuzimaju se od obveze prijave na temelju ovog članka.
Članak 48.
Potpore za ulaganje u energetsku infrastrukturu
1. Potpore za ulaganje u izgradnju ili nadogradnju energetske infrastrukture spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Potpore se dodjeljuju za energetsku infrastrukturu smještenu u potpomognutim područjima.
3. Energetska infrastruktura podliježe svim propisima o tarifama i pristupu u skladu sa zakonodavstvom o unutarnjem energetskom tržištu.
4. Prihvatljivi troškovi su troškovi ulaganja.
5. Iznos potpore ne premašuje razliku između prihvatljivih troškova i operativne dobiti ulaganja. Operativna dobit oduzima se od prihvatljivih troškova ex ante ili mehanizmom povrata sredstava.
6. Potpore za ulaganje u projekte skladištenja električne energije i plina te u naftnu infrastrukturu ne izuzimaju se od obveze prijave na temelju ovog članka.
Članak 49.
Potpore za studije zaštite okoliša
1. Potpore za studije, uključujući i energetske preglede, izravno povezane s ulaganjima iz ovog odjeljka spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Prihvatljivi troškovi su troškovi studija iz stavka 1.
3. Intenzitet potpore ne premašuje 50 % prihvatljivih troškova.
4. Intenzitet potpore može se uvećati za 20 postotnih bodova za studije u korist malih poduzeća i za 10 postotnih bodova za studije u korist srednjih poduzeća.
5. Potpore se ne dodjeljuju velikim poduzetnicima za energetske preglede koji se provode u skladu s člankom 8. stavkom 4. Direktive 2012/27/EU, osim ako se energetski pregled obavlja povrh obveznog energetskog pregleda na temelju te Direktive.
Odjeljak 8.
Potpore za nadoknadu štete prouzročene određenim prirodnim katastrofama
Članak 50.
Programi potpora za nadoknadu štete prouzročene određenim prirodnim katastrofama
1. Programi potpora za nadoknadu štete uzrokovane potresima, snježnim lavinama, odronima tla, poplavama, tornadima, uraganima, erupcijama vulkana i šumskim požarima prirodnog podrijetla spojivi su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 2. točke (b) Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Potpore se dodjeljuju uz sljedeće uvjete:
(a)
nadležna tijela javne uprave države članice službeno su priznala prirodu događaja kao prirodnu katastrofu; i
(b)
postoji izravna uzročna veza između prirodne katastrofe i štete koju je pretrpio pogođeni poduzetnik.
3. Programi potpora koji se odnose na određenu prirodnu katastrofu uvode se u roku od tri godine nakon nastanka događaja. Potpore utemeljene na tim programima odobravaju se u roku od četiri godine od nastanka događaja.
4. Prihvatljivi troškovi su troškovi štete nastale kao izravna posljedica prirodne katastrofe, prema procjeni neovisnog stručnjaka kojeg je priznalo nadležno nacionalno tijelo uprave ili osiguravajuće društvo. Ta šteta može obuhvaćati materijalnu štetu na imovini kao što su zgrade, oprema, strojevi ili zalihe i gubitak prihoda zbog potpune ili djelomične obustave djelatnosti u razdoblju koje ne premašuje šest mjeseci od nastanka katastrofe. Izračun materijalne štete temelji se na troškovima popravka ili ekonomskoj vrijednosti pogođene imovine prije katastrofe. Ne premašuje troškove popravka ili iznos smanjenja poštene tržišne vrijednosti uzrokovane katastrofom, to jest razliku između vrijednosti imovine neposredno prije i neposredno nakon nastupanja katastrofe. Gubitak prihoda izračunava se na temelju financijskih podataka pogođenog poduzetnika (dobit prije kamata i poreza (EBIT), amortizacije i troškova radne snage, isključivo povezano s poslovnom jedinicom pogođenom prirodnom katastrofom) usporedbom financijskih podataka za šest mjeseci prije nastupanja katastrofe s prosjekom tri godine odabrane između pet godina koje su prethodile nastupanju katastrofe (isključujući dvije godine s najboljim i najgorim financijskim rezultatom), izračunano za isto šestomjesečno razdoblje u godini. Šteta se izračunava na razini pojedinačnog korisnika.
5. Potpore i ostala plaćanja primljena radi nadoknade štete, uključujući plaćanja na temelju polica osiguranja, ne premašuju 100 % prihvatljivih troškova.
Odjeljak 9.
Socijalne potpore za prijevoz stanovnika udaljenih regija
Članak 51.
Socijalne potpore za prijevoz stanovnika udaljenih regija
1. Potpore za zračni i pomorski prijevoz putnika spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 2. točke (a) Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Potporama se moraju u potpunosti koristiti konačni korisnici koji imaju uobičajeno boravište u udaljenim regijama.
3. Potpore se odobravaju za prijevoz putnika na putu kojim se povezuje zračna luka ili luka u udaljenoj regiji s drugom zračnom lukom ili lukom u Europskom gospodarskom prostoru.
4. Potpore se odobravaju bez diskriminacije na temelju identiteta prijevoznika ili vrste usluge te bez ograničenja u pogledu preciznog puta do udaljene regije ili iz nje.
5. Prihvatljive troškove čini cijena povratne karte iz udaljene regije ili do nje, uključujući sve poreze i naknade koje prijevoznik naplaćuje potrošaču.
6. Intenzitet potpore ne premašuje 100 % prihvatljivih troškova.
Odjeljak 10.
Potpore za širokopojasne infrastrukture
Članak 52.
Potpore za širokopojasne infrastrukture
1. Potpore za ulaganje u razvoj širokopojasne mreže spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Prihvatljivi troškovi su sljedeći:
(a)
troškovi ulaganja u uvođenje pasivne širokopojasne infrastrukture;
(b)
troškovi ulaganja u građevinske radove povezane sa širokopojasnim internetom;
(c)
troškovi ulaganja u uvođenje osnovnih širokopojasnih mreža; i
(d)
troškovi ulaganja u uvođenje pristupne mreže sljedeće generacije (NGA).
3. Ulaganja se nalaze u područjima u kojima nema infrastrukture iste kategorije (ili osnovna širokopojasna mreža ili mreža NGA) i nije vjerojatno da će se u roku od tri godine od trenutka objave planirane mjere potpore ta infrastruktura razviti pod komercijalnim uvjetima, što se također provjerava otvorenim javnim savjetovanjem.
4. Potpore se dodjeljuju na temelju otvorenog, transparentnog i nediskriminirajućeg konkurentnog postupka odabira uz poštovanje načela tehnološke neutralnosti.
5. Mrežni operator nudi najširi mogući aktivni i pasivni veleprodajni pristup u skladu s člankom 2. točkom 139. ove Uredbe pod poštenim i nediskriminirajućim uvjetima, uključujući fizičko izdvajanje u slučaju mreža NGA. Taj se veleprodajni pristup odobrava na najmanje sedam godina, a pravo pristupa vodovima ili stupovima nema vremenskog ograničenja. U slučaju potpora za izgradnju vodova, oni moraju biti dovoljno dugački kako bi se njima pokrilo više kabelskih mreža i različite mrežne topologije.
6. Cijena veleprodajnog pristupa temelji se na načelima određivanja cijena koja određuje nacionalno regulatorno tijelo i na referentnim vrijednostima koje prevladavaju u drugim usporedivim, a konkurentnijim područjima države članice ili Unije, uzimajući u obzir potpore koje je primio mrežni operator. Mišljenje nacionalnog regulatornog tijela traži se u pogledu uvjeta pristupa, uključujući određivanje cijena, te slučaju spora između tražitelja pristupa i subvencioniranog operatora infrastrukture.
7. Države članice uvode mehanizam praćenja i povrata sredstava ako iznos potpore dodijeljene za projekt premašuje 10 milijuna EUR.
Odjeljak 11.
Potpore za kulturu i očuvanje baštine
Članak 53.
Potpore za kulturu i očuvanje baštine
1. Potpore za kulturu i očuvanje baštine spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Potpore se dodjeljuju za sljedeće kulturne svrhe i djelatnosti:
(a)
muzeje, arhive, knjižnice, umjetničke i kulturne centre ili prostore, kazališta, operne dvorane, koncertne dvorane, ostale organizacije za javne izvedbe, ustanove filmske baštine i druge slične umjetničke i kulturne infrastrukture, organizacije i institucije;
(b)
materijalnu baštinu, uključujući sve oblike pokretne ili nepokretne kulturne baštine i arheološka nalazišta, spomenike, povijesne lokacije i zgrade; prirodnu baštinu povezanu s kulturnom baštinom ili ako su ih nadležna tijela javne uprave države članice službeno priznala kao kulturnu ili prirodnu baštinu;
(c)
nematerijalnu baštinu u svakom obliku, uključujući folklorne običaje i obrt;
(d)
umjetnička ili kulturna događanja i izvedbe, festivale, izložbe i ostale slične kulturne djelatnosti;
(e)
djelatnosti kulturne i umjetničke izobrazbe te poticanje razumijevanja važnosti zaštite i poticanje različitosti kulturnih izričaja programima izobrazbe i jačanja javne svijesti, uključujući uporabu novih tehnologija;
(f)
pisanje, izdavanje, produkciju, distribuciju, digitalizaciju i objavljivanje glazbe i književnosti, uključujući prijevode.
3. Potpore mogu biti u sljedećem obliku:
(a)
potpore za ulaganje, uključujući potpore za izgradnju ili nadogradnju kulturne infrastrukture;
(b)
operativne potpore.
4. Za potpore za ulaganje prihvatljivi troškovi su troškovi ulaganja u materijalnu i nematerijalnu imovinu uključujući sljedeće:
(a)
troškove izgradnje, nadogradnje, nabave, očuvanja ili poboljšanja infrastrukture, ako se najmanje 80 % vremenskog ili prostornog kapaciteta godišnje upotrebljava za kulturne svrhe;
(b)
troškove nabave, uključujući najam, prijenos posjeda ili fizičko premještanje kulturne baštine;
(c)
troškove čuvanja, očuvanja, obnavljanja te oporavka materijalne i nematerijalne kulturne baštine, uključujući dodatne troškove za pohranjivanje uz odgovarajuće uvjete, posebne alate, materijale te troškove za dokumentaciju, istraživanje, digitalizaciju i objavljivanje;
(d)
troškove za poboljšanje približavanja kulturne baštine javnosti, uključujući troškove digitalizacije i ostalih novih tehnologija, troškove za poboljšanje dostupnosti za osobe s posebnim potrebama (osobito rampe i dizala za osobe s invaliditetom, upute na Brailleovom pismu i muzejski izložbeni predmeti koji se mogu dotaknuti) i za troškove promicanja kulturne raznolikosti u pogledu izlaganja, programa i posjetitelja;
(e)
troškove za kulturne projekte i djelatnosti, programe i bespovratna sredstva namijenjene suradnji i razmjeni, uključujući troškove postupka odabira, troškove promidžbe te troškove koji nastaju kao izravna posljedica projekta.
5. Za operativne potpore prihvatljivi troškovi su sljedeći:
(a)
troškovi kulturne ustanove ili lokacije kulturne baštine povezani sa stalnim ili periodičnim djelatnostima, uključujući izložbe, nastupe i događanja te slične kulturne djelatnosti koje se odvijaju u redovitom tijeku poslovanja;
(b)
troškovi djelatnosti kulturne i umjetničke izobrazbe te poticanje razumijevanja važnosti zaštite i različitosti kulturnih izričaja programima izobrazbe i jačanja javne svijesti, uključujući uporabu novih tehnologija;
(c)
troškovi poboljšanja javnog pristupa kulturnim ustanovama ili lokacijama kulturne baštine i njihovim djelatnostima uključujući troškove digitalizacije i uporabe novih tehnologija te troškove poboljšanja pristupa za osobe s invaliditetom;
(d)
troškovi poslovanja izravno povezani s kulturnim projektom ili djelatnošću, kao što su najam ili zakup nekretnina i mjesta kulturnih događanja, putni troškovi, troškovi materijala i robe izravno povezanih s kulturnim projektom ili djelatnošću, arhitektonskih struktura za izložbe i pozornica, zajma, zakupa i amortizacije alata, softvera i opreme, troškovi prava pristupa djelima zaštićenima autorskim pravom i drugom sadržaju zaštićenom povezanim pravima intelektualnog vlasništva, troškovi promicanja i troškovi koji su nastali kao izravna posljedica projekta ili djelatnosti; troškovi amortizacije i troškovi financiranja prihvatljivi su samo ako nisu bili obuhvaćeni potporama za ulaganje;
(e)
troškovi osoblja koje radi za kulturnu ustanovu ili lokaciju kulturne baštine ili za projekt;
(f)
troškovi usluga savjetovanja i podrške koje pružaju vanjski savjetnici i pružatelji usluga, a koji nastaju kao izravna posljedica projekta.
6. Za potpore za ulaganje, iznos potpore ne premašuje razliku između prihvatljivih troškova i operativne dobiti ulaganja. Operativna dobit oduzima se od prihvatljivih troškova ex ante na temelju razumnih predviđanja ili mehanizmom povrata sredstava. Operateru infrastrukture dopušteno je zadržati opravdanu dobit tijekom odgovarajućeg razdoblja.
7. Za operativne potpore, iznos potpore ne premašuje ono što je nužno za pokriće operativnih gubitaka i opravdane dobiti tijekom odgovarajućeg razdoblja. To se osigurava ex ante na temelju razumnih predviđanja ili mehanizmom povrata sredstava.
8. Za potpore koje ne premašuju 1 milijun EUR, pored metode iz stavaka 6. i 7., maksimalni iznos potpore može se odrediti na 80 % prihvatljivih troškova.
9. Za objavljivanje glazbe i književnosti, kako je utvrđeno u stavku 2. točki (f), maksimalni iznos potpore ne premašuje niti razliku između prihvatljivih troškova i diskontiranih prihoda troškova niti 70 % prihvatljivih troškova. Prihodi se oduzimaju od prihvatljivih troškova ex ante ili mehanizmom povrata sredstava. Prihvatljivi troškovi su troškovi objavljivanja glazbe i književnosti, uključujući autorske honorare (troškovi autorskih prava), naknade prevoditelja, naknade urednika, ostale uredničke troškove (lektura, korektura, redaktura), troškove prijeloma i pripreme za tisak te troškove tiska ili objave u elektroničkom obliku.
10. Potpore za tisak i časopise, bilo da se objavljuju u tiskanom ili elektroničkom obliku, nisu prihvatljive na temelju ovog članka.
Članak 54.
Programi potpora za audiovizualna djela
1. Programi potpora za pisanje scenarija, razvoj, produkciju, distribuciju i promicanje audiovizualnih djela spojivi su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Potporama se podupire kulturni proizvod. Radi izbjegavanja očitih pogrešaka pri određivanju određenog proizvoda kao kulturnog proizvoda, svaka država članica uspostavlja učinkovite postupke, primjerice jednu ili više osoba kojima je povjeren odabir ili provjera u skladu s prethodno utvrđenim popisom kulturnih kriterija.
3. Potpore mogu biti u sljedećem obliku:
(a)
potpore za produkciju audiovizualnih djela;
(b)
potpore za pretprodukciju; i
(c)
potpore za distribuciju.
4. Ako su u državi članici potpore podložne obvezama potrošnje na državnom području, programima potpora za produkciju audiovizualnih djela može se učiniti jedno od sljedećeg:
(a)
zahtijevati da do 160 % potpore dodijeljene za produkciju određenog audiovizualnog djela bude potrošeno na državnom području države članice koja dodjeljuje potporu; ili
(b)
izračunati potporu dodijeljenu za produkciju određenog audiovizualnog djela kao postotak izdataka za produkcijske djelatnosti u državi članici koja dodjeljuje potporu, što je tipično u slučaju programa potpora u obliku poreznih poticaja.
U oba slučaja, ako država članica zahtijeva najnižu razinu proizvodne djelatnosti u dotičnom državnom području kako bi projekti bili prihvatljivi za potpore, ta razina ne premašuje 50 % ukupnog proračuna za produkciju. Osim toga, maksimalni izdaci podložni obvezama potrošnje na državnom području ni u kojem slučaju ne premašuju 80 % ukupnog proračuna za produkciju.
5. Prihvatljivi troškovi su sljedeći:
(a)
za potpore za produkciju: ukupni troškovi produkcije audiovizualnih djela uključujući troškove poboljšanja pristupa za osobe s invaliditetom;
(b)
za potpore za pretprodukciju: troškovi pisanja scenarija i razvoj audiovizualnih djela;
(c)
za potpore za distribuciju: troškovi distribucije i promicanja audiovizualnih djela.
6. Intenzitet potpore za produkciju audiovizualnih djela ne premašuje 50 % prihvatljivih troškova.
7. Intenzitet potpore može se povećati kako slijedi:
(a)
do 60 % prihvatljivih troškova za prekogranične produkcije koje je financiralo više država članica i u koje su uključeni producenti iz više država članica;
(b)
do 100 % prihvatljivih troškova za zahtjevna audiovizualna djela i koprodukcije u koje su uključene zemlje s popisa Odbora za razvojnu pomoć OECD-a.
8. Intenzitet potpore za pretprodukciju ne premašuje 100 % prihvatljivih troškova. Ako iz dotičnog scenarija ili projekta nastane audiovizualno djelo kao što je film, troškovi pretprodukcije ugrađuju se u ukupni proračun i uzimaju u obzir pri izračunu intenziteta potpore. Intenzitet potpore za distribuciju jednak je intenzitetu potpore za produkciju.
9. Potpore nisu ograničene na određene produkcijske djelatnosti ili pojedinačne dijelove produkcijskog vrijednosnog lanca. Potpore za infrastrukture filmskih studija nisu prihvatljive na temelju ovog članka.
10. Potpore nisu ograničene isključivo na državljane određene države članice i od korisnika se ne zahtijeva da imaju status poduzetnika osnovanog na temelju određenog nacionalnog trgovačkog prava.
Odjeljak 12.
Potpore za sportske i višenamjenske rekreativne infrastrukture
Članak 55.
Potpore za sportske i višenamjenske rekreativne infrastrukture
1. Potpore za sportske i višenamjenske rekreativne infrastrukture spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Sportsku infrastrukturu ne upotrebljava samo jedan profesionalni sportski korisnik. Ostali profesionalni ili neprofesionalni sportski korisnici upotrebljavaju sportsku infrastrukturu najmanje 20 % vremenskog kapaciteta godišnje. Ako infrastrukturu istodobno upotrebljava nekoliko korisnika, izračunavaju se odgovarajući dijelovi vremenskog kapaciteta uporabe.
3. Višenamjenska rekreativna infrastruktura sastoji se od višenamjenskih objekata za rekreaciju u kojima se posebno nude kulturne i rekreativne usluge, uz iznimku zabavnih parkova i hotelskih objekata.
4. Pristup sportskim ili višenamjenskim infrastrukturama otvoren je za više korisnika i omogućuje se na transparentan i nediskriminirajući način. Poduzetnicima koji su financirali najmanje 30 % troškova ulaganja u infrastrukturu može se odobriti povlašteni pristup uz povoljnije uvjete, pod uvjetom da su uvjeti povlaštenog pristupa javni.
5. Ako sportsku infrastrukturu upotrebljavaju profesionalni sportski klubovi, države članice osiguravaju da uvjeti određivanja cijena za uporabu infrastrukture budu javni.
6. Sve koncesije ili druga odobrenja trećim osobama za izgradnju, nadogradnju i/ili vođenje sportske ili višenamjenske rekreativne infrastrukture dodjeljuju se na otvorenoj, transparentnoj i nediskriminirajućoj osnovi uzimajući u obzir važeće propise o nabavi.
7. Potpore mogu biti u sljedećem obliku:
(a)
potpore za ulaganje, uključujući potpore za izgradnju ili nadogradnju sportske i višenamjenske rekreativne infrastrukture;
(b)
operativne potpore za sportsku infrastrukturu.
8. Za potpore za ulaganje u sportsku i višenamjensku rekreativnu infrastrukturu prihvatljivi troškovi su troškovi ulaganja u materijalnu i nematerijalnu imovinu.
9. Za operativne potpore za sportsku infrastrukturu prihvatljivi troškovi su operativni troškovi pružanja usluga infrastrukture. Ti operativni troškovi obuhvaćaju troškove kao što su troškovi osoblja, materijala, ugovorenih usluga, komunikacije, energije, održavanja, najma i administrativni troškovi itd., no isključuju troškove amortizacije i troškove financiranja ako su oni obuhvaćeni potporama za ulaganje.
10. Za potpore za ulaganje u sportsku i višenamjensku rekreativnu infrastrukturu, iznos potpore ne premašuje razliku između prihvatljivih troškova i operativne dobiti ulaganja. Operativna dobit oduzima se od prihvatljivih troškova ex ante na temelju razumnih predviđanja ili mehanizmom povrata sredstava.
11. Za operativne potpore za sportsku infrastrukturu, iznos potpore ne premašuje operativne gubitke tijekom odgovarajućeg razdoblja. To se osigurava ex ante na temelju razumnih predviđanja ili mehanizmom povrata sredstava.
12. Za potpore koje ne premašuju 1 milijun EUR, pored metode iz stavaka 10. i 11., maksimalni iznos potpore može se odrediti na 80 % prihvatljivih troškova.
Odjeljak 13.
Potpore za lokalne infrastrukture
Članak 56.
Potpore za ulaganje u lokalne infrastrukture
1. Financiranje izgradnje ili nadogradnje lokalnih infrastruktura koje se odnosi na infrastrukturu kojom se na lokalnoj razini doprinosi poboljšanju poslovanja i potrošačkog okruženja te modernizaciji i razvoju industrijske baze spojive su s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. Ugovora i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovom članku i u poglavlju I.
2. Ovaj članak ne primjenjuje se na potpore za infrastrukture obuhvaćene ostalim odjeljcima poglavlja III. ove Uredbe, uz iznimku Odjeljka 1. - Regionalne potpore. Ovaj se članak također ne primjenjuje na infrastrukturu zračnih luka i luka.
3. Infrastruktura je dostupna zainteresiranim korisnicima na otvorenoj, transparentnoj i nediskriminirajućoj osnovi. Cijena koja se naplaćuje za uporabu ili prodaju infrastrukture odgovara tržišnoj cijeni.
4. Sve koncesije ili druga odobrenja trećim osobama za vođenje infrastrukture dodjeljuju se na transparentnoj i nediskriminirajućoj osnovi uzimajući u obzir važeće propise o nabavi.
5. Prihvatljivi troškovi su troškovi ulaganja u materijalnu i nematerijalnu imovinu.
6. Iznos potpore ne premašuje razliku između prihvatljivih troškova i operativne dobiti ulaganja. Operativna dobit oduzima se od prihvatljivih troškova ex ante na temelju razumnih predviđanja ili mehanizmom povrata sredstava.
7. Namjenska infrastruktura ne izuzima se na temelju ovog članka.
POGLAVLJE IV.
Završne odredbe
Članak 57.
Stavljanje izvan snage
Uredba (EZ) br. 800/2008 stavlja se izvan snage.
Članak 58.
Prijelazne odredbe
1. Ova Uredba primjenjuje se na pojedinačne potpore dodijeljene prije njezina stupanja na snagu ako potpora ispunjuje sve uvjete utvrđene ovom Uredbom, osim članka 9.
2. Svaku potporu koja se ne izuzima od obveze prijava iz članka 108. stavka 3. Ugovora na temelju ove Uredbe ili drugih uredbi donesenih na temelju članka 1. Uredbe 994/98 koje su prethodno bile na snazi, Komisija procjenjuje u skladu s odgovarajućim okvirima, smjernicama, komunikacijama i obavijestima.
3. Sve pojedinačne potpore dodijeljene prije 1. siječnja 2015. na temelju bilo koje uredbe donesene u skladu s člankom 1. Uredbe (EZ) br. 994/98 koja je bila na snazi u vrijeme dodjele potpore, spojive su s unutarnjim tržištem i izuzimaju se od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora, uz iznimku regionalnih potpora. Programi potpora za rizični kapital u korist MSP-ova osnovanih prije 1. srpnja 2014. koji su izuzeti od obveze prijave iz članka 108. stavka 3. Ugovora na temelju Uredbe br. 800/2008 ostaju izuzeti i spojivi s unutarnjim tržištem do raskida sporazuma o financiranju, pod uvjetom da je obveza javnog financiranja potpomognutog privatnog investicijskog fonda na temelju tog sporazuma preuzeta prije 1. siječnja 2015., a ostali uvjeti za izuzeće i dalje su ispunjeni.
4. Na kraju razdoblja valjanosti ove Uredbe svi programi potpora koji se izuzimaju na temelju ove Uredbe ostaju izuzeti tijekom prijelaznog razdoblja od šest mjeseci, osim programa regionalnih potpora. Izuzeće programa regionalnih potpora prestaje važiti na datum prestanka važenja odobrenih karata regionalnih potpora. Izuzeće potpora za rizično financiranje koje se izuzimaju na temelju članka 21. stavka 2. točke (a) prestaje važiti na kraju razdoblja predviđenog u sporazumu o financiranju, pod uvjetom da je obveza javnog financiranja potpomognutog privatnog investicijskog fonda na temelju tog sporazuma dogovorena u roku od 6 mjeseci od kraja razdoblja valjanosti ove Uredbe, a svi ostali uvjeti za izuzeće i dalje su ispunjeni.
Članak 59.
Ova Uredba stupa na snagu 1. srpnja 2014.
Primjenjuje se do 31. prosinca 2020.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 17. lipnja 2014.