KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE
af 3. april 2014
om udpegning af IKT-tekniske specifikationer, der vil kunne henvises til i forbindelse med offentlige udbud
(meddelt under nummer C(2014) 2120)
(2014/188/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1025/2012 af 25. oktober 2012 om europæisk standardisering, om ændring af Rådets direktiv 89/686/EØF og 93/15/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/9/EF, 94/25/EF, 95/16/EF, 97/23/EF, 98/34/EF, 2004/22/EF, 2007/23/EF, 2009/23/EF og 2009/105/EF og om ophævelse af Rådets beslutning 87/95/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1673/2006/EF (1), særlig artikel 13, stk. 1,
efter høring af Den Europæiske Multistakeholderplatform for IKT-standardisering, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Standardisering spiller en vigtig rolle i Europa 2020-strategien som beskrevet i Kommissionens meddelelse »Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst« (2). Flere flagskibsinitiativer i Europa 2020-strategien understreger betydningen af frivillig standardisering på produkt- eller tjenestemarkeder for at sikre kompatibilitet og interoperabilitet mellem produkter og tjenester, fremme teknologisk udvikling og støtte innovation.
(2)
I det digitale samfund bliver standardiseringsprodukter uundværlige, når det gælder om at sikre interoperabilitet mellem udstyr, applikationer, datalagre, tjenester og net. I sin meddelelse »En strategisk vision for europæiske standarder: En indsats for at forbedre og fremskynde bæredygtig vækst i den europæiske økonomi inden 2020« (3) anerkender Kommissionen IKT-standardisering som et særligt felt, hvor IKT-løsninger, -applikationer og -tjenester ofte udvikles af globale IKT-fora og -konsortier, der er blevet førende inden for udviklingen af IKT-standarder.
(3)
Forordning (EU) nr. 1025/2012 har til formål at modernisere og forbedre rammerne for europæisk standardisering. Den indfører en ordning, hvorved Kommissionen kan beslutte at udpege de mest relevante og mest udbredte IKT-tekniske specifikationer udstedt af organisationer, der ikke er europæiske, internationale eller nationale standardiseringsorganisationer. Muligheden for at anvende et fuldt spektrum af IKT-tekniske specifikationer ved indkøb af hardware, software og tjenesteydelser inden for informationsteknologi vil muliggøre interoperabilitet, bidrage til at undgå fastlåsning til bestemte systemer for offentlige forvaltninger og skabe konkurrence i forbindelse med levering af interoperable IKT-løsninger.
(4)
De IKT-tekniske specifikationer, som der vil kunne henvises til i forbindelse med offentlige udbud, skal være i overensstemmelse med kravene i bilag II til forordning (EU) nr. 1025/2012. Overholdelsen af disse krav er for de offentlige myndigheder sikkerhed for, at IKT-tekniske specifikationer er etableret i overensstemmelse med principperne om åbenhed, rimelighed, objektivitet og ikke-diskrimination, som anerkendes af Verdenshandelsorganisationen (WTO) inden for standardisering.
(5)
Beslutningen om udpegning af IKT-specifikationerne skal vedtages efter høring af Den Europæiske Multistakeholderplatform for IKT-standardisering, der er oprettet ved Kommissionens afgørelse 2011/C 349/04 (4), og vil blive suppleret af andre former for høringer af sektorspecifikke eksperter.
(6)
Den 17. oktober 2013 evaluerede Den Europæiske Multistakeholderplatform for IKT-standardisering et første sæt af seks IKT-tekniske specifikationer: Internet Protocol version 6 (»IPv6«), Lightweight Directory Access Protocol version 3 (»LDAPv3«), Domain Name System Security Extensions (»DNSSEC«), DomainKeys Identified Mail Signatures (»DKIM«), ECMAScript-402 Internationalisation Specification (»ECMA-402«) og Extensible Markup Language version 1.0 (»W3C XML«). Platformen afgav positiv udtalelse vedrørende udpegning af disse specifikationer. De seks tekniske specifikationer blev efterfølgende forelagt en bred offentlig høring, der bekræftede platformens anbefaling.
(7)
»IPv6«-specifikationen udstedt af Internet Engineering Task Force (IETF) omfatter et sæt tekniske specifikationer, der skal anvendes på en bred vifte af udstyr og tjenester gennem forskellige sæt RFC'er (»Requests for Comments« - anmodninger om kommentarer). Afhængigt af sammenhæng og anvendelse vil ordregivende myndigheder skulle udvælge de RFC'er, der er nødvendige for hver vare eller tjeneste, uden at det hæmmer interoperabiliteten. »IPv6« udvider antallet af mulige IP-adresser, således at det stigende antal operativsystemer, webservere, søgemaskiner og multimediewebsteder kan interagere med succes. »IPv6«, der er baseret på avancerede teknologiske fremskridt, støtter den fortsatte vækst i internettet ved at muliggøre nye internetscenarier såsom »tingenes internet«.
(8)
»LDAPv3« er en internetprotokol udstedt af Internet Engineering Task Force (IETF) for adgang til »distributed directory«-tjenester i overensstemmelse med X.500-data- og tjenestemodeller. »LDAPv3« er specificeret i en række IETF Standard Track »Requests For Comments« (RFC'er), der er udspecificeret i RFC 4510 til RFC 4519, og er i stand til at sikre høj disponibilitet med replikation af LDAP-servere. De fleste produkter til directory-tjenester af relevans for markedet understøtter »LDAPv3«. Dette er en stabil teknologi, der har potentiale til at øge interoperabiliteten, og som udgør en de facto-standard for autentificering, autorisation og user-/address-directories for IKT-systemer, der kan give bedre tilgængelighed og kontinuitet, navnlig i forbindelse med offentlige tjenester, der skal leveres af de offentlige forvaltninger.
(9)
»DNSSEC«, der er udstedt af Internet Engineering Task Force (IETF), er en sikkerhedsudvidelse af Domain Name System (DNS), der yder autentificering af dataoprindelse og beskyttelse af dataintegritet for selve domænenavnssystemet (DNS). Identifikation i »DNSSEC« omfatter de dokumentsæt, som udgør kernen i de sikkerhedsudvidelser i DNS-systemet, der er nødvendige for at understøtte offentlige udbud i »DNSSEC«-feltet. Med »DNSSEC« er DNS bedre egnet til udveksling af sikkerhedstjenesteparametre koblet til domænenavne. Dette øger tilliden til DNS (som er en grundlæggende internettjeneste af vital betydning) som helhed og muliggør dermed dens anvendelse til oplagring af certifikater og distribution og verificering af ansøgningers infrastruktur.
(10)
»DKIM« er en IKT-teknisk specifikation udviklet af Internet Engineering Task Force (IETF), som tillader en person eller organisation, der ejer det pågældende signing-domæne at påtage sig en del af ansvaret for en meddelelse ved at associere domænet med meddelelsen. DKIM adskiller spørgsmålet om identiteten bag meddelelsens signatur fra den påståede forfatter af meddelelsen. Påstande om ansvar skal valideres gennem kryptografiske signaturer og ved direkte forespørgsler til signaturens domæne med henblik på indhentning af den relevante offentlige nøgle. »DKIM« gennemføres i flere markedssegmenter: den finansielle sektor, e-mail, sociale netværk og e-handel. Offentlige myndigheders anvendelse af »DKIM« vil skabe et niveau af grundlæggende tillid med hensyn til kommunikationers oprindelse og dermed befordre interoperabiliteten mellem afsendende og modtagende organisationer.
(11)
»ECMA-402«, som er udviklet af ECMA International, er et generelt multipurpose-programmeringssprog defineret ved adskillige specifikationer, der tilpasses de sproglige og kulturelle konventioner i forskellige sprog og lande. ECMAScript er et meget anvendt programmeringssprog på internettet, herunder i Europa. Dets anvendelse er meget udbredt, og det omfatter web-client-baserede applikationer, såsom internetbrowsere, og serverbaserede applikationer, såsom elektronisk bankvirksomhed, e-mailservere og endog computerspil; det er endvidere et meget anvendt programmeringssprog i forbindelse med World Wide Web. De internationaliseringsfeatures, der tilbydes i ECMA-402, er især en relevant forbedring af ECMAScript i forbindelse med det flersproglige europæiske miljø. Specifikationerne og standarderne i ECMAScript bidrager effektivt til en forbedring af interoperabiliteten og forekommer meget ofte i nationale lister over interoperabilitetsstandarder og specifikationer i forbindelse med offentlige udbud.
(12)
»W3C XML«, der er udstedt af World Wide Web Consortium (W3C), er en pakke af forbundne datastruktureringsspecifikationer, der fremmer udbredt skalerbar udveksling af informationer og IT-ressourcer. XML version 1.0 er i dag et af de mest anvendte formater for udveksling af strukturerede informationer, og mange andre specifikationer for dataformater er baseret på udvidelser af XML. XML's udbredte anvendelse både som person-til-person-format og computer-til-computer-format til informationsudveksling gør det til et uundværligt element i de fleste internetanvendelser. De ordregivende myndigheder skal udvælge de specifikationer, som opfylder kravene i forbindelse med deres indkøb. Den udstrakte udbredelse af XML i verdens datalagre og netværk vil sikre, at XML i årtier fremover er et centralt format for global IKT-interoperabilitet mellem applikationer, tjenester og produkter -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
De IKT-tekniske specifikationer, der vil kunne henvises til i forbindelse med offentlige udbud, er anført i bilaget.
Artikel 2
Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Udfærdiget i Bruxelles, den 3. april 2014.
PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE
оd 3. travnja 2014.
o utvrđivanju tehničkih specifikacija IKT-a koje su prihvatljive za pozivanja u javnoj nabavi
(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 2120)
(2014/188/EU)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1025/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o europskoj normizaciji, o izmjeni direktiva Vijeća 89/686/EEZ i 93/15/EEZ i direktiva 94/9/EZ, 94/25/EZ, 95/16/EZ, 97/23/EZ, 98/34/EZ, 2004/22/EZ, 2007/23/EZ, 2009/23/EZ i 2009/105/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 87/95/EEZ i Odluke br. 1673/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 13. stavak 1.,
nakon savjetovanja s europskom platformom za više interesnih skupina o normizaciji IKT-a,
budući da:
(1)
Normizacija igra važnu ulogu u podupiranju strategije Europa 2020., kako je navedeno u Komunikaciji Komisije pod naslovom „Europa 2020.: Strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (2). U više vodećih inicijativa strategije Europa 2020. naglašava se važnost dobrovoljne normizacije na tržištima proizvoda ili usluga kako bi se osigurala usklađenost i interoperabilnost među proizvodima i uslugama, potaknuo tehnološki razvoj i poduprla inovativnost.
(2)
U digitalnom društvu normizacijski dokumenti postali su nužni kako bi se osigurala interoperabilnost među napravama, aplikacijama, spremištima podataka, uslugama i mrežama. U Komunikaciji Komisije pod naslovom „Strateška vizija za europske norme: kretanje naprijed kako bi se poboljšao i ubrzao održiv rast europskog gospodarstva do 2020.” (3) prepoznaje se specifičnost normizacije IKT-a, jer rješenja, aplikacije i usluge IKT-a često razvijaju globalni forumi i konzorciji IKT-a koji su se uzdigli kao vodeće organizacije za razvoj normi IKT-a.
(3)
Uredbom (EU) br. 1025/2012 želi se modernizirati i poboljšati europski okvir za normizaciju. Njome se uspostavlja sustav s pomoću kojeg Komisija može odlučiti o određivanju najrelevantnijih i najšire prihvaćenih tehničkih specifikacija IKT-a koje su izdale organizacije koje nisu europske, međunarodne ili nacionalne organizacije za normizaciju. Mogućnost uporabe cijelog niza tehničkih specifikacija IKT-a pri nabavi hardvera, softvera i usluga informacijske tehnologije omogućit će interoperabilnost, pomoći da se izbjegne vezanost za javne uprave i potaknuti tržišno natjecanje u ponudi interoperabilnih rješenja IKT-a.
(4)
Tehničke specifikacije IKT-a koje mogu biti prihvatljive za pozivanja u javnoj nabavi moraju biti u skladu sa zahtjevima navedenima u Prilogu II. Uredbi (EU) br. 1025/2012. Usklađenost s tim zahtjevima jamči javnim tijelima da su tehničke specifikacije IKT-a utvrđene u skladu s načelima otvorenosti, pravičnosti, objektivnost i nediskriminiranja, koja Svjetska trgovinska organizacija (WTO) priznaje u području normizacije.
(5)
Odluka o utvrđivanju specifikacija IKT-a donijet će se nakon savjetovanja s europskom platformom za više interesnih skupina o normizaciji IKT-a, koja je osnovana Odlukom Komisije 2011/C 349/04 (4), te drugih savjetovanja sa stručnjacima u sektoru.
(6)
Dana 17. listopada 2013. europska platforma za više interesnih skupina o normizaciji IKT-a ocijenila je prvu skupinu od šest tehničkih specifikacija IKT-a: Internet Protocol version 6 („IPv6”), Lightweight Directory Access Protocol version 3 („LDAPv3”), Domain Name System Security Extensions („DNSSEC”), DomainKeys Identified Mail Signatures („DKIM”), ECMAScript-402 Internationalisation Specification („ECMA-402”) i Extensible Markup Language version 1.0 („W3C XML”). Platforma je pozitivno ocijenila utvrđivanje tih specifikacija. Šest tehničkih specifikacija zatim je proslijeđeno na šire javno savjetovanje, koje je potvrdilo preporuku platforme.
(7)
Specifikacija „IPv6”, koju je izdao Internet Engineering Task Force (IETF), sadržava niz tehničkih specifikacija koje se mogu primijeniti na širok raspon opreme i usluga s pomoću različitih skupova „zahtjeva za primjedbe” (Requests for Comments - RFC). Ovisno o kontekstu i primjeni, javni naručitelji trebali bi odabrati one zahtjeve (RFC-ove) koji su potrebni za svaki proizvod ili uslugu bez ograničavanja interoperabilnosti. Specifikacijom „IPv6” proširuje se broj raspoloživih IP adresa, čime se omogućuje uspješna interakcija sve većeg broja operativnih sustava, web-poslužitelja, internetskih pretraživača i multimedijskih mjesta. „IPv6” se zasniva na naprednom tehnološkom razvoju i podržava nastavak rasta interneta omogućujući nove internetske scenarije, kao što je „internet stvari”.
(8)
„LDAPv3” je internetski protokol koji je izdao Internet Engineering Task Force (IETF) za pristup distribuiranim uslugama imenika koje djeluju u skladu s modelima podataka i usluga X.500. „LDAPv3” određen je nizom standardnih „zahtjeva za primjedbe” (RFC-ova) IETF, detaljno navedenih u zahtjevima (RFC-ovima) 4510.-4519. i može osigurati visoku dostupnost replikacijom LDAP-poslužitelja. Većina proizvoda za usluge imenika koje su važne za tržište podupire „LDAPv3”. To je stabilna tehnologija koja ima potencijal za povećanje interoperabilnosti i predstavlja de facto normu za provjeru autentičnosti, odobravanje i direktorije s korisnicima/adresama za sustave IKT-a koja može pružiti bolju pristupačnost i kontinuitet, posebno za javne usluge koje treba pružati javna uprava.
(9)
„DNSSEC” je također izdao Internet Engineering Task Force (IETF); to je sigurnosno proširenje sustava naziva domena (Domain Name System - DNS) koje pruža provjeru autentičnosti podrijetla podataka i zaštitu cjelovitosti podataka samom sustavu DNS. Identifikacija „DNSSEC” obuhvaća niz dokumenata koji čine jezgru sigurnosnih proširenja DNS-a koja su potrebna za podršku javnoj nabavi bloka „DNSSEC”. Zahvaljujući proširenju „DNSSEC”, DNS je prikladniji za razmjenu parametara sigurnosnih usluga koji su spojeni s nazivima domena. To povećava povjerenje u sustav DNS (koji je vrlo važna i temeljna internetska usluga) u cjelini i na taj način omogućuje njegovo korištenje za infrastrukturu za pohranjivanje, distribuciju i provjeru aplikacija.
(10)
„DKIM” je tehnička specifikacija IKT-a koju je razvio Internet Engineering Task Force (IETF) i koja dopušta da osoba, uloga ili organizacija koja je vlasnik domene za potpisivanje preuzme određenu odgovornost za poruku tako što poveže domenu s porukom. „DKIM” odvaja pitanje identiteta potpisnika poruke od navodnog autora poruke. Preuzimanje odgovornosti validira se kriptografskim potpisom i izravnim pretraživanjem domene potpisnika radi dobivanja odgovarajućeg javnog ključa. „DKIM” se uvodi u nekoliko tržišnih sektora, tj. u financijskom i bankarskom sektoru, kod pružatelja usluga e-pošte, kod pružatelja usluga društvenih mreža ili internetske trgovine. Ako ga budu koristila javna tijela, „DKIM” će uspostaviti osnovnu razinu povjerenja u podrijetlo komunikacije te time poboljšati interoperabilnost između organizacija odgovornih za slanje i onih odgovornih za primanje poruka.
(11)
„ECMA-402”, koju je razvio Ecma International, opći je višenamjenski programski jezik opisan s nekoliko specifikacija koje se prilagođavaju jezičnim i kulturnim konvencijama koje se rabe u različitim jezicima i zemljama. Područje ECMA Scripta je programski jezik koji se široko koristi na internetu, također i u Europi. Njegova je uporaba vrlo raširena te obuhvaća aplikacije koje se temelje na zahtjevima korisnika mreže, kao što su web-pretraživači, i aplikacije koje se temelje na poslužiteljima, kao što su elektroničko bankarstvo, poslužitelji e-pošte ili čak računalne igre, i također je važan programski jezik koji se koristi za svjetsku mrežu (World Wide Web). Značajke internacionalizacije koje nudi ECMA-402 od posebne su važnosti za poboljšanje ECMA Scripta za višejezično europsko okruženje. Specifikacije i norme ECMA Scripta učinkovito pridonose poboljšanju interoperabilnosti i vrlo često su uključene u nacionalne popise normi i specifikacija za interoperabilnost za javnu nabavu.
(12)
„W3C XML”, koji izdaje World Wide Web Consortium (W3C), paket je specifikacija za strukturiranje povezanih podataka kojima se promiče široko nadogradiva razmjena informacija i računalnih resursa. XML version 1.0 jedan je od najčešće korištenih formata za razmjenu strukturiranih informacija danas i mnoge druge specifikacije formata podataka temelje se na proširenjima XML-a. Njegova raširena uporaba kao formata za razmjenu informacija između osobe i osobe i između računala i računala čini ga neodvojivim elementom većine slučajeva korištenja interneta. Naručitelji bi trebali odabrati specifikacije koje odgovaraju zahtjevima za koje obavljaju nabavu. Zahvaljujući širokom prodiranju u svjetske sustave za pohranu podataka i mreže, XML će biti ključni format za globalnu interoperabilnost IKT-a među aplikacijama, uslugama i proizvodima u sljedećim desetljećima,
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Tehničke specifikacije IKT-a koje su prihvatljive za pozivanja u javnoj nabavi navedene su u Prilogu.
Članak 2.
Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Sastavljeno u Bruxellesu 3. travnja 2014.