KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) Nr. 604/2014
af 4. marts 2014
om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder for kvalitative og passende kvantitative kriterier til identifikation af de medarbejderkategorier, hvis arbejde har væsentlig indflydelse på institutters risikoprofil
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU af 26. juni 2013 om adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut og om tilsyn med kreditinstitutter og investeringsselskaber, om ændring af direktiv 2002/87/EF og om ophævelse af direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF (1), særlig artikel 94, stk. 2, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I henhold til direktiv 2013/36/EU, særlig artikel 74, skal institutter have robuste ledelsesordninger og effektive procedurer til at identificere, styre, overvåge og indberette de risici, som de er eller kan blive eksponeret for. Disse ordninger og procedurer skal omfatte hele virksomheden og stå i rimeligt forhold til arten, omfanget og kompleksiteten af risikoen i forretningsmodellen og instituttets aktiviteter. Der skal bl.a. tages hensyn til de specifikke risici, de er omhandlet i direktivets artikel 79-87. Ordningerne og processerne skal evalueres af de kompetente myndigheder som led i den tilsynskontrol og vurdering, der er fastlagt i direktivets artikel 97. Institutterne skal lade de identificerede risici indgå som led i processen til vurdering af den interne kapital i henhold til direktivets artikel 73.
(2)
Det kræves i de rammer for tilsyn, som er fastlagt ved direktiv 2013/36/EU, at alle institutter skal identificere de medarbejdere, hvis arbejde har væsentlig indflydelse på institutternes risikoprofil. I forbindelse med de kriterier, der anvendes til at vurdere, hvor væsentlig indflydelse medarbejdernes arbejde har på risikoprofilen, bør der tages hensyn til medarbejdernes potentielle indflydelse på institutternes risikoprofil baseret på deres beføjelser og ansvar og institutternes risiko- og resultatindikatorer. Der bør ved vurderingen tages hensyn til institutternes interne organisation og til deres aktiviteters art, omfang og kompleksitet. Kriterierne bør i fuldt omfang afspejle alle risici, som instituttet eller koncernen er eller kan blive eksponeret for. Dette bør gøre det muligt for institutterne at fastsætte egnede incitamenter i aflønningspolitikken for at sikre, at medarbejderne tilskyndes til forsigtig adfærd, og bør også sikre, at identifikationen af de medarbejdere, hvis arbejde har væsentlig indflydelse på institutternes risikoprofil, afspejler risikoniveauet i tilknytning til forskellige aktiviteter inden for instituttet.
(3)
I 2012 offentliggjorde Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (EBA) resultaterne af en undersøgelse om gennemførelsen på nationalt plan og den praktiske anvendelse af Det Europæiske Banktilsynsudvalgs retningslinjer for aflønningspolitik og -praksis (CEBS' retningslinjer), som indeholdt generelle kriterier for vurderingen af, hvor væsentlig indflydelse medarbejderne har på institutternes risikoprofil. Undersøgelsen viste, at institutternes og de kompetente myndigheders gennemførelse af aflønningsbestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/48/EF (2) ikke har medført en tilstrækkelig grad af harmonisering. Spektret af aflønningspraksisser er fortsat uhensigtsmæssigt bredt, og navnlig bliver der ved de anvendte kriterier til identifikation af medarbejdere ikke altid i tilstrækkelig grad taget hensyn til, hvilken indflydelse medarbejdernes arbejde har på instituttets risikoprofil. Der er væsentlig forskel på, hvordan de forskellige institutioner og medlemsstater griber identifikationen af disse medarbejdere an. Disse reguleringsmæssige tekniske standarder bør derfor være baseret på erfaringerne med anvendelsen af direktiv 2006/48/EF og CEBS's retningslinjer og have til formål at opnå en bedre harmonisering. EBA vil udstede nye retningslinjer for en forsvarlig aflønningspolitik, som er i overensstemmelse med principperne i direktiv 2013/36/EU, jf. nævnte direktivs artikel 75, stk. 2.
(4)
Der bør fastsættes et sæt klare kvalitative og passende kvantitative kriterier til identifikation af de vigtigste medarbejderkategorier, hvis arbejde har væsentlig indflydelse på institutternes risikoprofil, således at der sikres en harmoniseret tilgang i hele Unionen, og således at et fælles sæt af de mest relevante risici er omfattet. I henhold til artikel 94, stk. 2, i direktiv 2013/36/EU skal alle de kategorier af medarbejdere, der identificeres ved hjælp af disse kriterier, være medarbejdere, hvis arbejde har væsentlig indflydelse på institutternes risikoprofil. Institutterne bør også tage hensyn til resultaterne af deres egne risikovurderinger, som de foretager som led i deres interne procedurer. De kompetente myndigheder bør påse, at der sker en fuldstændig identifikation af alle medarbejdere, hvis arbejde har væsentlig indflydelse på institutternes risikoprofil.
(5)
Medlemmerne af ledelsesorganet har det endelige ansvar for instituttet, dets strategi og dets aktiviteter og kan derfor altid have væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil. Dette gælder både medlemmerne af ledelsesorganet i dets ledelsesfunktion, der træffer beslutninger, og medlemmerne af tilsynsfunktionen, som overvåger beslutningsprocessen og kan gøre indsigelse imod trufne beslutninger.
(6)
Den daglige ledelse og ledende medarbejdere, der har ansvar for væsentlige forretningsenheder, for styring af bestemte risikokategorier som f.eks. likviditets-, drifts- eller renterisiko og for kontrolfunktioner inden for et institut, er ansvarlige for den daglige ledelse af virksomheden, dens risici eller dens kontrolfunktioner. Heri indgår ansvaret for at træffe strategiske eller andre grundlæggende beslutninger om forretningsaktiviteter eller den anvendte kontrolramme. De risici, som virksomheden påtager sig, og den måde, hvorpå de styres, er de vigtigste faktorer for instituttets risikoprofil.
(7)
Ud over de funktioner, der er ansvarlige for at skabe yderligere forretningsaktivitet, udsætter funktioner, der er ansvarlige for at yde intern støtte, og som er vigtige for driften af virksomheden og har beføjelse til at træffe beslutninger på disse områder, instituttet for væsentlige driftsmæssige og andre risici. Det arbejde, som udføres af medarbejdere i sådanne funktioner, har derfor væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil.
(8)
Kreditrisiko og markedsrisiko indgås typisk for at skabe forretningsaktivitet, og derfor kan indflydelsen på risikoprofilen af de aktiviteter, der skaber sådanne risici, vurderes ved anvendelse af kriterier, der er baseret på beføjelsesgrænser, der beregnes mindst en gang om året på grundlag af de kapitaltal og tilgange, der anvendes i reguleringsmæssig sammenhæng, og idet der anvendes en minimumstærskel for kreditrisiciene for at sikre, at kriterierne anvendes forholdsmæssigt for så vidt angår mindre institutter.
(9)
I kriterierne til identifikation af medarbejdere, hvis arbejde har væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil, bør der tages højde for, at kravene vedrørende handelsbeholdningen kan fraviges for nogle institutter i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 (3), og at grænserne er fastsat på forskellige måder mellem institutter, der anvender forskellige metoder til beregning af kapitalkravene.
(10)
Da resultatet af beslutninger ofte påvirkes af de medarbejdere, der har givet anledning til beslutningen, mens de formelle beslutningsbeføjelser ligger hos medarbejdere med større ledelsesmæssige beføjelser eller hos udvalg, bør der i kriterierne tages højde for de væsentlige elementer i denne beslutningsproces.
(11)
Medarbejdere med ledelsesmæssige beføjelser er ansvarlige for de forretningsaktiviteter, der falder ind under det område, som de har ansvar for. Der bør derfor fastsættes passende kriterier, der sikrer, at medarbejderne identificeres som havende væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil, hvis de er ansvarlige for grupper af medarbejdere, hvis arbejde kan have væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil. Dette omfatter også situationer, hvor det arbejde, der udføres af den enkelte medarbejder under deres ansvarsområde, ikke isoleret set har væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil, men hvor det overordnede omfang af deres arbejde kan have en sådan indflydelse.
(12)
Ud over de kvalitative kriterier bør der fastsættes passende kvantitative kriterier til identifikation af de medarbejderkategorier, hvis arbejde har væsentlig indflydelse på institutternes risikoprofil. Den samlede aflønning, der tildeles, afhænger hovedsagelig af det bidrag, som medarbejderne yder til opfyldelsen af instituttets forretningsmål, og dermed af medarbejdernes ansvarsområder, opgaver, kompetencer og kvalifikationer og af medarbejdernes og instituttets resultater. Hvis en medarbejder tildeles en samlet aflønning, der overstiger en passende tærskel, er det rimeligt at antage, at dette hænger sammen med medarbejderens bidrag til instituttets forretningsmål og med den indflydelse, som medarbejderens arbejde har på instituttets risikoprofil. Disse kvantitative kriterier bør derfor være baseret på den samlede aflønning, en medarbejder modtager, både i absolutte tal og i forhold til andre medarbejdere i samme institut. Ved anvendelsen af disse kvantitative kriterier bør der i givet fald tages hensyn til, at aflønningsniveauerne varierer mellem de forskellige jurisdiktioner. Der bør fastsættes klare og passende tærskler til at identificere de medarbejdere, hvis arbejde har væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil, idet der tages hensyn til data indhentet af EBA og af de kompetente myndigheder. Disse kvantitative kriterier giver en stærk formodning om, at medarbejderne har væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil. Sådanne formodninger baseret på kvantitative kriterier bør imidlertid ikke anvendes, hvis institutterne på grundlag af yderligere objektive betingelser vurderer, at medarbejderne ikke har væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil, når der tages hensyn til alle risici, som instituttet er eller kan blive udsat for. Undtagelse af de bedst aflønnede medarbejdere i henhold til disse kriterier bør kræve samtykke fra den kompetente myndighed, således at det sikres, at disse kriterier anvendes effektivt og konsekvent. For medarbejdere, der aflønnes med over 1 000 000 EUR (højtlønnede medarbejdere), bør de kompetente myndigheder underrette EBA, før der gives samtykke til undtagelserne, således at det sikres, at disse kriterier anvendes konsekvent, navnlig under disse ekstraordinære omstændigheder. Identifikationsprocessen, herunder anvendelsen af undtagelser, bør dog altid være omfattet af tilsynskontrol, jf. artikel 92, stk. 2, i direktiv 2013/36/EU.
(13)
At medarbejdere er i samme aflønningsgruppe som medlemmer af den daglige ledelse og risikotagere, kan også være et tegn på, at deres arbejde har væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil. Ved fastlæggelsen af aflønningsgruppen bør der ikke tages hensyn til den aflønning, der betales til medarbejdere i kontrolfunktioner og støttefunktioner samt til medlemmer af ledelsesorganet i dets tilsynsfunktion. Ved anvendelsen af dette kriterium bør der også tages hensyn til, at aflønningsniveauerne varierer mellem de forskellige jurisdiktioner. Institutterne bør have mulighed for at godtgøre, at medarbejdere, som er omfattet af den pågældende aflønningsgruppe, men som ikke opfylder nogen af de kvalitative kriterier eller andre kvantitative kriterier, ikke har væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil, når der tages hensyn til alle de risici, som instituttet er eller kan blive udsat for. Hvis der indføres undtagelser for medarbejdere med et højt samlet aflønningsniveau, bør dette være omfattet af en underretningsprocedure, der giver mulighed for i tide at foretage tilsynskontrol, således at man sikrer en konsekvent anvendelse af dette kriterium.
(14)
De kompetente myndigheder bør påse, at institutterne fører register over de vurderinger, der er foretaget, og over medarbejdere, hvis arbejde har væsentlig indflydelse på institutternes risikoprofil, således at den kompetente myndighed og revisorer har mulighed for at tage stilling til vurderingen. Dokumentationen bør også omfatte medarbejdere, som er blevet identificeret i henhold til kriterier, der bygger på deres aflønning, men for hvem det vurderes, at deres arbejde ikke har væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil.
(15)
Denne forordning er baseret på det udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som EBA har forelagt Kommissionen.
(16)
EBA har afholdt åbne offentlige høringer om udkastet til reguleringsmæssige tekniske standarder, som ligger til grund for denne forordning, analyseret de potentielle omkostninger og fordele samt indhentet en udtalelse fra interessentgruppen for banker, der er nedsat i henhold artikel 37 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 (4) -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Genstand og anvendelsesområde
Ved denne forordning fastsættes der reguleringsmæssige tekniske standarder for kvalitative og passende kvantitative kriterier til identifikation af de medarbejderkategorier, hvis arbejde har væsentlig indflydelse på et instituts risikoprofil, jf. artikel 92, stk. 2, i direktiv 2013/36/EU, på koncern-, moderselskabs- og datterselskabsniveau, herunder på institutter, der er etableret i offshorefinanscentre.
Artikel 2
Anvendelse af kriterierne
Uden at det berører den forpligtelse, som den kompetente myndighed har til at påse, at institutter overholder principperne i artikel 92, 93 og 94 i direktiv 2013/36/EU for alle medarbejderkategorier, hvis arbejde har væsentlig indflydelse på et instituts risikoprofil, jf. direktivets artikel 92, stk. 2, anses medarbejdere, som opfylder et eller flere af de kvalitative kriterier i artikel 3 i denne forordning eller et eller flere af de kvantitative kriterier i artikel 4 i denne forordning, for at have væsentlig indflydelse på et instituts risikoprofil.
Artikel 3
Kvalitative kriterier
Medarbejdere anses for at have væsentlig indflydelse på et instituts risikoprofil, hvis et eller flere af følgende kvalitative kriterier er opfyldt:
1)
medarbejderen er medlem af ledelsesorganet i dets ledelsesfunktion
2)
medarbejderen er medlem af ledelsesorganet i dets tilsynsfunktion
3)
medarbejderen er medlem af den daglige ledelse
4)
medarbejderen er ansvarlig for og står over for ledelsesorganet til ansvar for aktiviteterne i den uafhængige risikostyringsfunktion, compliancefunktion eller interne revisionsfunktion
5)
medarbejderen har det overordnede ansvar for risikostyring i en forretningsenhed som defineret i artikel 142, stk. 1, nr. 3), i forordning (EU) nr. 575/2013, som har fået tildelt intern kapital i henhold til artikel 73 i direktiv 2013/36/EU, der udgør mindst 2 % af instituttets interne kapital (en »væsentlig forretningsenhed«)
6)
medarbejderen er leder af en væsentlig forretningsenhed
7)
medarbejderen har ledelsesmæssigt ansvar i en af de funktioner, der er omhandlet i nr. 4), eller i en væsentlig forretningsenhed og rapporterer direkte til en medarbejder, der er identificeret i henhold til nr. 4) eller 5)
8)
medarbejderen har ledelsesmæssigt ansvar i en væsentlig forretningsenhed og rapporterer direkte til den medarbejder, der er leder af den pågældende enhed
9)
medarbejderen er leder af en funktion, der er ansvarlig for juridiske anliggender, finansielle anliggender, herunder skatte- og budgetspørgsmål, menneskelige ressourcer, aflønningspolitik, informationsteknologi eller økonomisk analyse
10)
medarbejderen er ansvarlig for eller er medlem af et udvalg, der er ansvarligt for styring af en risikokategori, der er omhandlet i artikel 79-87 i direktiv 2013/36/EU, undtagen kreditrisiko og markedsrisiko
11)
for så vidt angår kreditrisikoeksponeringer med en nominel værdi pr. transaktion, som udgør 0,5 % af instituttets egentlige kernekapital, og som er på mindst 5 mio. EUR:
a)
medarbejderen er ansvarlig for udarbejdelse af låneforslag eller strukturering af kreditprodukter, som kan resultere i sådanne kreditrisikoeksponeringer, eller
b)
medarbejderen har beføjelse til at træffe, godkende eller nedlægge veto mod en beslutning vedrørende sådanne kreditrisikoeksponeringer, eller
c)
medarbejderen er medlem af et udvalg, som har beføjelse til at træffe de beslutninger, der er omhandlet i litra a) eller b)
12)
for så vidt angår et institut, for hvilket undtagelsen for mindre handelsbeholdningsaktiviteter, jf. artikel 94 i forordning (EU) nr. 575/2013, ikke finder anvendelse:
a)
medarbejderen har beføjelse til at træffe, godkende eller nedlægge veto mod en beslutning vedrørende handelsbeholdningstransaktioner, som samlet set overstiger en af følgende tærskler:
i)
hvis standardmetoden anvendes: et kapitalgrundlagskrav i relation til markedsrisici, som udgør 0,5 % eller derover af instituttets egentlige kernekapital, eller
ii)
hvis der med reguleringsmæssigt formål er blevet godkendt en tilgang baseret på en intern model: 5 % eller derover af instituttets value-at-risk-grænse for handelsbeholdningsengagementer baseret på et ensidigt 99 % konfidensinterval, eller
b)
medarbejderen er medlem af et udvalg, som har beføjelse til at træffe de beslutninger, der er omhandlet i litra a)
13)
medarbejderen har ledelsesmæssigt ansvar for en gruppe medarbejdere, der har individuelle beføjelser til at forpligte instituttet med hensyn til transaktioner, og en af følgende betingelser er opfyldt:
a)
summen af disse beføjelser er lig med eller overstiger en tærskel som fastsat i nr. 11), litra a), nr. 11), litra b), eller nr. 12), litra a), nr. i)
b)
hvis der med reguleringsmæssigt formål er blevet godkendt en tilgang baseret på en intern model: disse beføjelser udgør 5 % eller derover af instituttets value-at-risk-grænse for handelsbeholdningsengagementer baseret på et ensidigt 99 % konfidensinterval. Hvis instituttet ikke beregner value-at-risk på den pågældende medarbejders niveau, skal value-at-risk-tærsklerne for medarbejderne under denne medarbejders ledelse lægges sammen
14)
for så vidt angår beslutninger om at godkende eller nedlægge veto mod indførelsen af nye produkter:
a)
medarbejderen har beføjelse til at træffe sådanne beslutninger, eller
b)
medarbejderen er medlem af et udvalg, som har beføjelse til at træffe sådanne beslutninger
15)
medarbejderen har ledelsesmæssigt ansvar for en medarbejder, der opfylder et af kriterierne i nr. 1)-14).
Artikel 4
Kvantitative kriterier
1. Medarbejdere anses for at have væsentlig indflydelse på et instituts risikoprofil, hvis et eller flere af følgende kvantitative kriterier er opfyldt, jf. dog stk. 2-5:
a)
medarbejderen blev tildelt en samlet aflønning på 500 000 EUR eller derover i det foregående regnskabsår
b)
medarbejderen er blandt de 0,3 % af medarbejderne, oprundet til nærmeste hele tal, som blev tildelt den højeste samlede aflønning i det foregående regnskabsår
c)
medarbejderen blev i det foregående regnskabsår tildelt en samlet aflønning, der er lig med eller højere end den laveste samlede aflønning, der blev tildelt i det pågældende regnskabsår til et medlem af den daglige ledelse, eller opfylder et af kriterierne i artikel 3, nr. 1), 3), 5), 6), 8), 11), 12), 13) eller 14).
2. Et kriterium som omhandlet i stk. 1 anses ikke for at være opfyldt, hvis instituttet vurderer, at medarbejderens arbejde ikke har væsentlig indflydelse på virksomhedens risikoprofil, fordi medarbejderen eller den medarbejderkategori, som medarbejderen tilhører:
a)
kun udfører arbejde og har beføjelser i en forretningsenhed, som ikke er en væsentlig forretningsenhed, eller
b)
ikke har væsentlig indflydelse på en væsentlig forretningsenheds risikoprofil i kraft af det arbejde, der udføres.
3. Betingelsen i stk. 2, litra b), vurderes på grundlag af objektive kriterier, der tager hensyn til alle relevante risiko- og resultatindikatorer, som instituttet anvender til at identificere, styre og overvåge risici i henhold til artikel 74 i direktiv 2013/36/EU, og på grundlag af medarbejderens eller medarbejderkategoriens opgaver og beføjelser og disses indflydelse på instituttets risikoprofil sammenlignet med den indflydelse, som arbejde udført af medarbejdere, der er identificeret på grundlag af kriterierne i artikel 3 i denne forordning, har.
4. Institutter skal underrette den kompetente myndighed, der er ansvarlig for tilsynet med dem, om anvendelsen af stk. 2 i sammenhæng med kriterierne i stk. 1, litra a). Af underretningen skal fremgå, på hvilket grundlag instituttet har vurderet, at den pågældende medarbejder eller den medarbejderkategori, som medarbejderen tilhører, opfylder en af betingelserne i stk. 2, og den skal i påkommende tilfælde indeholde den vurdering, der er foretaget af instituttet i henhold til stk. 3.
5. Et instituts anvendelse af stk. 2 på en medarbejder, som blev tildelt en samlet aflønning på 750 000 EUR eller derover i det foregående regnskabsår, eller i sammenhæng med kriteriet i stk. 1, litra b), er betinget af forudgående samtykke fra den kompetente myndighed, der er ansvarlig for tilsynet med instituttet.
Den kompetente myndighed giver kun sit forudgående samtykke, hvis instituttet kan godtgøre, at en af betingelserne i stk. 2 er opfyldt, under hensyn til, for så vidt angår betingelsen i stk. 2, litra b), vurderingskriterierne i stk. 3.
Hvis medarbejderen blev tildelt en samlet aflønning på 1 000 000 EUR eller derover i det foregående regnskabsår, giver den kompetente myndighed kun sit forudgående samtykke i ekstraordinære tilfælde. For at sikre ensartet anvendelse af denne artikel skal den kompetente myndighed underrette Den Europæiske Banktilsynsmyndighed, før den giver sit samtykke med hensyn til en sådan medarbejder.
Artikel 5
Beregning af den tildelte aflønning
1. Ved anvendelsen af denne forordning værdiansættes aflønning, som er blevet tildelt, men endnu ikke udbetalt, pr. datoen for tildelingen, uden at der tages hensyn til anvendelsen af den diskonteringssats, der er omhandlet i artikel 94, stk. 1, litra g), nr. iii), i direktiv 2013/36/EU, eller nedsat udbetaling som følge af tilbagebetaling, fradrag eller andet. Alle beløb beregnes brutto og på fuldtidsækvivalentbasis.
2. Ved anvendelsen af artikel 4, stk. 1, litra b) og c), kan den tildelte aflønning betragtes særskilt for hver medlemsstat og hvert tredjeland, hvor instituttet er etableret, og medarbejderne skal henregnes til det land, hvor de udfører den overvejende del af deres arbejde.
Artikel 6
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 4. marts 2014.
DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 604/2014
оd 4. ožujka 2014.
o dopuni Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s regulatornim tehničkim standardima u odnosu na kvalitativne i odgovarajuće kvantitativne kriterije za utvrđivanje kategorija zaposlenika čije profesionalne aktivnosti imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Direktivu 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (1), a posebno njezin članak 94. stavak 2.,
budući da:
(1)
Direktivom 2013/36/EU, a posebno njezinim člankom 74., zahtijeva se od institucija da imaju robusne sustave upravljanja i učinkovite procese za utvrđivanje, upravljanje, praćenje rizika i izvješćivanje o rizicima kojima jesu ili bi mogle biti izložene. Ti sustavi i procesi moraju biti cjeloviti i razmjerni vrsti, opsegu i složenosti rizika svojstvenih poslovnom modelu i djelatnostima institucije. Njima se moraju uzeti u obzir, između ostalog, posebni rizici utvrđeni u člancima 79. do 87. te Direktive. Nadležna tijela ocjenjuju te sustave i postupke kao dio postupaka nadzorne provjere i ocjene u skladu s člankom 97. te Direktive. Institucije razmatraju utvrđene rizike u okviru postupka procjene adekvatnosti internog kapitala u skladu s člankom 73. te Direktive.
(2)
Okvirom za bonitetni nadzor koji je utvrđen Direktivom 2013/36/EU od svih se institucija zahtijeva da utvrde sve zaposlenike čije profesionalne aktivnosti imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije. Kriterijima koji se koriste za ocjenjivanje značaja utjecaja profesionalnih aktivnosti zaposlenika na profil rizičnosti trebali bi se uzeti u obzir potencijalni utjecaj zaposlenika na profil rizičnosti institucije na temelju njihovih ovlasti i odgovornosti te pokazatelji rizika i uspješnosti institucije. Pri procjenjivanju trebalo bi uzeti u obzir unutarnje ustrojstvo institucije te vrstu, opseg i složenost njezinih aktivnosti. Kriteriji bi u potpunosti trebali odražavati sve rizike kojima institucija ili grupa jest ili bi mogla biti izložena. Time bi se institucijama trebalo omogućiti da utvrde odgovarajuće poticaje u okviru politike primitaka kako bi se osiguralo razborito postupanje zaposlenika i osigurati da se pri utvrđivanju onih zaposlenika čije profesionalne aktivnosti imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije uzme u obzir stupanj rizika raznih aktivnosti unutar institucije.
(3)
Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA) objavilo je u 2012. rezultate istraživanja o provedbi i praktičnoj primjeni na nacionalnoj razini smjernica koje je objavio Odbor europskih bankarskih nadzornika o politikama i praksi primitaka (Smjernice OEBN-a) u kojima su sadržani opći kriteriji za procjenu značajnosti utjecaja zaposlenika na profil rizičnosti institucije. Iz rezultata istraživanja očito je da institucije i nadležna tijela provedbom odredbi o primicima propisanim u Direktivi 2006/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2) nisu ostvarile dovoljan stupanj usklađenosti. Raspon praksi primitaka ostao je neprimjereno širok, a u kriterijima koji su se koristili za utvrđivanje zaposlenika nije se uvijek dovoljno uzimao u obzir utjecaj profesionalnih aktivnosti zaposlenika na profil rizičnosti institucije. Stoga i dalje postoje znatne razlike u načinima na koje različite institucije i države članice pristupaju utvrđivanju takvih zaposlenika. Ti se regulatorni tehnički standardi stoga trebaju zasnivati naiskustvu stečenom primjenom Direktive 2006/48/EZ i Smjernica OEBN-a u cilju postizanja višeg stupnja usklađenosti. EBA će objaviti nove smjernice o dobrim politikama primitaka koje su u skladu s načelima iz Direktive 2013/36/EU, u skladu s člankom 75. stavkom 2. te Direktive.
(4)
Potrebno je utvrditi niz jasnih kvalitativnih i odgovarajućih kvantitativnih kriterija radi utvrđivanja ključnih kategorija zaposlenika čije profesionalne aktivnosti imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije, čime će se osigurati usklađeni pristup diljem Unije i obuhvatiti niz najvažnijih zajedničkih rizika. U skladu s člankom 94. stavkom 2. Direktive 2013/36/EU, sve kategorije zaposlenika utvrđene na temelju tih kriterija moraju se odnositi na zaposlenike čije profesionalne aktivnosti imaju značajan učinak na profil rizičnosti institucije. Institucije bi trebale uzeti u obzir i rezultate vlastitih procjena rizika u okviru internih postupaka. Nadležna tijela trebala bi osigurati potpuno utvrđivanje svih zaposlenika čije profesionalne aktivnosti imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije.
(5)
Članovi upravljačkog tijela u potpunosti su odgovorni za instituciju, njezinu strategiju i aktivnosti i stoga uvijek mogu imati značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije. To se primjenjuje i na članove upravljačkog tijela u upravljačkoj funkciji koji donose odluke i na članove s nadzornom funkcijom koji nadziru postupak donošenja odluka i osporavaju donesene odluke.
(6)
Članovi višeg rukovodstva i zaposlenici na višim položajima odgovorni za značajne poslovne jedinice, za upravljanje posebnim kategorijama rizika kao što su likvidnost, operativni rizik ili kamatni rizik, i za funkcije kontrole unutar institucije odgovorni su za svakodnevno upravljanje poduzećem, njegovim rizicima i za funkcije kontrole. To uključuje odgovornost za donošenje strateških ili drugih važnih odluka o osnovnim aktivnostima ili o primijenjenom kontrolnom okviru. Rizici koje preuzimaju poduzeća i način na koji se njima upravlja najvažniji su čimbenici za profil rizičnosti institucije.
(7)
Osim funkcija stvaranja dodatnog posla, funkcijama za pružanje unutarnje potpore koje su od ključne važnosti za poslovanje i koje uključuju ovlasti donošenja odluka u tim područjima, institucija se izlaže značajnim operativnim i drugim rizicima. Prema tome, profesionalne aktivnosti zaposlenika na tim funkcijama također imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije.
(8)
Kreditnom i tržišnom riziku obično se izlaže radi poslovanja i stoga se utjecaj aktivnosti koje stvaraju taj rizik na profil rizičnosti može procjenjivati pomoću kriterija koji se temelje na granicama ovlasti koje se izračunavaju barem godišnje na temelju podataka o kapitalu i pristupa koji se koristi u regulatorne svrhe, pri čemu se za kreditni rizik primjenjuje de minimis prag kako bi se osigurala razmjerna primjena kriterija u okviru malih institucija.
(9)
Kriterijima za utvrđivanje zaposlenika čije profesionalne aktivnosti imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije trebale bi se uzeti u obzir činjenice da neke institucije mogu biti izuzete od odredbi koje se odnose na knjige trgovanja u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3) i da institucije koje primjenjuju različite pristupe na izračun kapitalnih zahtjeva na različite načine određuju zahtjeve.
(10)
Budući da na ishod odluka često utječu zaposlenici koji su pokrenuli postupak donošenja odluke dok službene ovlasti odlučivanja imaju zaposlenici na višem položaju ili odbori, kriterijima bi se trebali uzeti u obzir značajni elementi u takvim postupcima odlučivanja.
(11)
Zaposlenici na rukovoditeljskim funkcijama odgovorni su za poslovne aktivnosti u području iz njihove nadležnosti. Prema tome, odgovarajućim kriterijima potrebno je osigurati da se utvrdi da zaposlenici imaju značajan učinak na profil rizičnosti institucije ako su odgovorni za skupine zaposlenika čije aktivnosti bi mogle imati značajan učinak na profil rizičnosti institucije. To uključuje situacije u kojima aktivnosti pojedinih zaposlenika u njihovoj nadležnosti nemaju pojedinačno značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije već bi ukupan opseg njihovih aktivnosti mogao imati takav utjecaj.
(12)
Uz kvalitativne kriterije, potrebno je utvrditi odgovarajuće kvantitativne kriterije za utvrđivanje kategorije zaposlenika čije profesionalne aktivnosti imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije. Ukupni dodijeljeni primici ovise u prvom redu o doprinosu zaposlenika uspješnom ostvarenju poslovnih ciljeva institucije, a stoga i o funkcijama dužnostima, sposobnostima i vještinama zaposlenika te o poslovnim rezultatima zaposlenika i institucije. Ako su zaposleniku dodijeljeni ukupni primici koji prelaze odgovarajući prag, razumno je pretpostaviti da je to povezano s doprinosom zaposlenika ostvarenju poslovnih ciljeva poduzeća i s utjecajem profesionalnih aktivnosti zaposlenika na profil rizičnosti institucije. U skladu s tim, prikladno je kvantitativne kriterije temeljiti na ukupnim primicima koje prima zaposlenik, u apsolutnom iznosu i u odnosu na druge zaposlenike u istoj instituciji. Prilikom primjene tih kvantitativnih kriterija, u obzir je potrebno uzeti, ako je primjenjivo, činjenicu da se iznosiprimitaka razlikuju u različitim nadležnostima. Potrebno je utvrditi jasne i odgovarajuće pragove u cilju utvrđivanja zaposlenika čije profesionalne aktivnosti imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije, uzimajući u obzir podatke koje su prikupili EBA i nadležna tijela. Na temelju tih kvantitativnih kriterija oblikuje se čvrsta pretpostavka da zaposlenici imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije. Međutim, te pretpostavke utemeljene na kvantitativnim kriterijima ne bi se smjele primjenjivati u slučajevima kada institucije utvrde na temelju dodatnih objektivnih uvjeta da zaposlenici zapravo nemaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije, uzimajući u obzir sve rizike kojima je institucija izložena ili bi mogla biti izložena. Izuzeće najbolje plaćenih zaposlenika utvrđenih na temelju tih kriterija trebalo bi biti podložno odobrenju nadležnog tijela kako bi se osigurala učinkovita i dosljedna primjena tih kriterija. U slučaju zaposlenika kojima je isplaćeno više od 1 000 000 EUR (visoko plaćeni), nadležna tijela moraju obavijestiti EBA prije odobravanja izuzeća kako bi se osigurala dosljedna primjena tih kriterija, posebno u takvim iznimnim okolnostima. Postupak utvrđivanja, uključujući primjenu izuzeća, trebao bi uvijek biti podložan nadzornoj provjeri u skladu s člankom 92. stavkom 2. Direktive 2013/36/EU;
(13)
Činjenica da se zaposlenik nalazi u istom platnom razredu kao zaposlenici koji su članovi višeg rukovodstva ili poduzimatelji rizika također može biti pokazatelj da profesionalne aktivnosti tog zaposlenika imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije. Prilikom utvrđivanja razreda ne smiju se uzeti u obzir primici koji se isplaćuju zaposlenicima koji obavljaju kontrolne funkcije, funkcije potpore i članovima upravljačkog tijela u nadzornoj funkciji. Kod primjene tog kriterija, u obzir je potrebno uzeti činjenicu da se iznosi primitaka razlikuju u različitim nadležnostima. Institucijama bi trebalo biti dopušteno da dokažu da zaposlenici koji se nalaze u tom platnom razredu, ali ne ispunjuju ni jedan od kvalitativnih ili kvantitativnih kriterija nemaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije, uzimajući u obzir sve rizike kojima institucija jest ili bi mogla biti izložena. Izuzeće zaposlenika s visokim ukupnim primicima od primjene tog kriterija trebalo bi biti podložno postupku prijave kako bi se omogućila pravovremena nadzorna provjera u cilju osiguranja dosljedne primjene tog kriterija.
(14)
Nadležna tijela trebaju osigurati da institucije čuvaju evidenciju izvršenih procjena i zaposlenika za čije je profesionalne aktivnosti utvrđeno da imaju značajan utjecaj na njihov profil rizičnosti kako bi se nadležnom tijelu i revizijama omogućila revizija procjene. Dokumentacija bi trebala uključivati zaposlenike utvrđene na temelju kriterija koji se temelji na njihovim primicima, ali za čije profesionalne aktivnosti je utvrđeno da nemaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije.
(15)
Uredba se temelji na nacrtu regulatornih tehničkih standarda koje je EBA dostavila Komisiji.
(16)
EBA je provela otvoreno javno savjetovanje o nacrtima regulatornih tehničkih standarda na kojima se temelji ova Uredba, analizirala moguće povezane troškove i koristi i zatražila mišljenje Interesne skupine EBA-e za bankarstvo, osnovane u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (4),
DONIJELA JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Predmet i područje primjene
Ovom se Uredbom utvrđuju regulatorni tehnički standardi u odnosu na kvalitativne i odgovarajuće kvantitativne kriterije za utvrđivanje kategorija zaposlenika čije profesionalne aktivnosti imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije, kako je navedeno u članku 92. stavku 2. Direktive 2013/36/EU, na razini grupe, matičnih društava i društava kćeri, uključujući institucije osnovane u offshore financijskim centrima.
Članak 2.
Primjena kriterija
Ne dovodeći u pitanje obvezu određenu nadležnom tijelu da osigura usklađenost institucija s načelima iz članaka 92., 93. i 94. Direktive 2013/36/EZ za sve kategorije zaposlenika čije profesionalne aktivnosti imaju značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije u skladu s člankom 92. stavkom 2. te Direktive, za zaposlenike koji zadovoljavaju bilo koji od kvalitativnih kriterija iz članka 3. ove Uredbe ili bilo koji od kvantitativnih kriterija iz članka 4. ove Uredbe utvrđuje se da ima značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije.
Članak 3.
Kvalitativni kriteriji
Smatra se da zaposlenici imaju u značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije ako je ispunjen bilo koji od sljedećih kvalitativnih kriterija:
(1)
zaposlenik je član upravljačkog tijela u upravljačkoj funkciji;
(2)
zaposlenik je član upravljačkog tijela u nadzornoj funkciji;
(3)
zaposlenik je član višeg rukovodstva;
(4)
zaposlenik je odgovoran i odgovara upravljačkom tijelu za aktivnosti neovisne funkcije upravljanja rizicima, funkcije praćenja usklađenosti ili funkcije unutarnje revizije;
(5)
zaposlenik je u potpunosti odgovoran za upravljanje rizicima unutar poslovne jedinice u skladu s definicijom iz članka 142. stavka 1. točke 3. Uredbe (EU) br. 575/2013 kojoj je raspodijeljen interni kapital u skladu s člankom 73. Direktive 2013/36/EU koji predstavlja barem 2 % internog kapitala institucije („značajna poslovna jedinica”).
(6)
zaposlenik je na čelu značajne poslovne jedinice;
(7)
zaposlenik ima upravljačku funkciju u jednoj od funkcija iz točke (4) ili u značajnoj poslovnoj jedinici i izravno odgovara zapoosleniku utvrđenom u skladu s točkama (4) ili (5);
(8)
zaposlenik ima upravljačku funkciju u značajnoj poslovnoj jedinici i odgovara izravno zaposleniku koji je na čelu te jedinice;
(9)
zaposlenik se nalazi na čelu funkcije odgovorne za pravna pitanja, financiranje, uključujući oporezivanje i izradu proračuna, ljudske resurse, politiku primitaka informacijsku tehnologiju ili ekonomsku analizu;
(10)
zaposlenik je odgovoran ili je član odbora koji je odgovoran za upravljanje kategorijom rizika iz članaka 79. do 87. Direktive 2013/63/EU, osim kreditnim rizikom i tržišnim rizikom;
(11)
u odnosu na izloženost kreditnom riziku nominalnog iznosa po transakciji koji predstavlja 0,5 % redovnog osnovnog kapitala i iznosi barem 5 milijuna EUR, zaposlenik:
(a)
odgovoran je za pokretanje kreditnih prijedloga ili strukturiranje kreditnih proizvoda, koji mogu dovesti do takve izloženosti riziku; ili
(b)
ima ovlasti donositi odluku o takvoj izloženosti kreditnom riziku, odobriti ju ili uložiti veto na takvu odluku;
(c)
član je odbora koji ima ovlasti donositi odluke iz točaka (a) ili (b);
(12)
u odnosu na instituciju na koju se ne primjenjuje izuzeće za malo poduzeće s knjigom trgovanja predviđeno u članku 94. Uredbe (EU) br. 575/2013, zaposlenik:
(a)
ima ovlasti donijeti odluku, odobriti ili uložiti veto na odluku o transakcijama iz knjige trgovanja koje zajedno zadovoljavaju jedan od sljedećih pragova:
i.
ako se koristi standardizirani pristup, zahtjev vlastitih sredstava za tržišne rizike koji čine 0,5 % redovnog osnovnog kapitala ili više te institucije;
ii.
ako je u regulatorne svrhe odobren pristup zasnovan na internom modelu, 5 % ili više granice interne rizične vrijednosti institucije za izloženost knjige trgovanja na 99. percentili (jednostrani interval pouzdanosti); ili
(b)
član je odbora koji ima ovlasti donositi odluke iz točke (a);
(13)
zaposlenik ima funkciju upravljanja skupinom zaposlenika koji imaju pojedinačne ovlasti obvezati instituciju na transakcije i ako je ispunjen bilo koji od sljedećih uvjeta:
(a)
zbroj tih ovlasti jednak je pragu ili prelazi prag iz točke 11.(a), točke 11.(b) ili točke 12.(a)(i);
(b)
ako je u regulatorne svrhe odobren pristup zasnovan na internom modelu, te ovlasti iznose 5 % ili više iznad granice unutarnje rizične vrijednosti institucije za izloženost knjige trgovanja na 99. percentili (jednostrani interval pouzdanosti). Ako institucija ne izračunava rizičnu vrijednost na razini tog zaposlenika, rizična vrijednost zaposlenikâ u nadležnosti tog zaposlenika zbraja se;
(14)
u odnosu na odluke o odobravanju ili zabrani uvođenja novih proizvoda, zaposlenik;
(a)
ima ovlast donositi takve odluke; ili
(b)
član je odbora koji ima ovlasti donositi takve odluke;
(15)
zaposlenik ima rukovoditeljsku funkciju u odnosu zaposlenika koji zadovoljava jedan od kriterija iz točaka (1) do (14).
Članak 4.
Kvantitativni kriteriji
1. U skladu s člancima 2. do 5., smatra se da zaposlenici imaju u značajan utjecaj na profil rizičnosti institucije ako je ispunjen bilo koji od sljedećih kvantitativnih kriterija:
(a)
zaposleniku su dodijeljeni ukupni primici u iznosu od 500 000 EUR ili više u prethodnoj financijskoj godini;
(b)
zaposlenik se nalazi među 0,3 % zaposlenika, zaokruženo na prvi sljedeći cijeli broj, kojima su dodijeljeni najveći ukupni primici u prethodnoj financijskoj godini;
(c)
zaposleniku su u prethodnoj financijskoj godini dodijeljeni ukupni primici koji su jednaki ili veći od iznosa najnižih ukupnih primitaka dodijeljenih u toj financijskoj godini članu višeg rukovodstva ili zadovoljavaju bilo koji od kriterija iz točaka (1), (3), (5), (6), (8), (11), (12), (13) ili (14) članka 3.
2. Kriterij iz stavka 1. ne smatra se zadovoljenim ako institucija utvrdi da profesionalne aktivnosti zaposlenika nemaju značajan učinak na profil rizičnosti institucije jer zaposlenik, ili kategorija zaposlenika kojoj zaposlenik pripada:
(a)
obavlja profesionalne aktivnosti i ima ovlasti u poslovnoj jedinici koja nije značajna poslovna jedinica;
(b)
nema značajan učinak na profil rizičnosti značajne poslovne jedinice obavljanjem svojih profesionalnih aktivnosti.
3. Uvjet iz stavka 2. točke (b) ocjenjuje se na temelju objektivnih kriterija kojima se uzimaju u obzir svi mjerodavni pokazatelji rizika i poslovnih rezultata koje institucija primjenjuje na utvrđivanje, upravljanje i praćenje rizika u skladu s člankom 74. Direktive 2013/36/EU i na temelju dužnosti i ovlasti zaposlenika ili kategorije zaposlenika i njihovog utjecaja ma profil rizičnosti institucije u usporedbi s utjecajem profesionalnih aktivnosti zaposlenika utvrđenih na temelju kriterija iz članka 3. ove Uredbe.
4. Institucija obavješćuje nadležno tijelo odgovorno za bonitetni nadzor o primjeni stavka 2. u odnosu na kriterij iz stavka 1. točke (a). U obavijesti mora biti navedena osnova na temelju koje je institucija utvrdila da dotični zaposlenik ili kategorija zaposlenika kojoj zaposlenik pripada ispunjuje jedan od uvjeta iz stavka 2. i, ako je primjenjivo, uključuje procjenu koju je izvršila institucija u skladu sa stavkom 3.
5. Za primjenu stavka 2. u odnosu na zaposlenika kojem su u prethodnoj financijskoj godini dodijeljeni ukupni primici od 750 000 EUR ili više ili u odnosu na kriterij iz stavka 1. točke (b) institucija mora pribaviti prethodno odobrenje nadležnog tijela odgovornog za bonitetni nadzor te institucije.
Nadležno tijelo daje prethodno odobrenje samo ako institucija može dokazati da je ispunjen jedan od uvjeta iz stavka 2. uzimajući u obzir, u odnosu na uvjet iz stavka 2. točke (b), kriterije za procjenu iz stavka 3.
Ako su prethodnoj financijskoj godini zaposleniku dodijeljeni ukupni primici od 1 000 000 EUR ili više, nadležno tijelo daje prethodno odobrenje samo u iznimnim okolnostima. Kako bi osiguralo dosljednu primjenu ovog članka, nadležno tijelo prije davanja odobrenja za takvog zaposlenika obavješćuje o tome Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo.
Članak 5.
Izračun dodijeljenih primitaka
1. Za potrebe ove Uredbe, primici koji su dodijeljeni, ali još nisu isplaćeni utvrđuju se prema vrijednosti na datum dodjele, ne uzimajući u obzir primjenu diskontne stope iz članka 94. stavka 1. točke (g) podtočke iii. Direktive 2013/36/EU ili smanjenje isplata u obliku povrata primitaka, malusa ili na drugi način. Svi se iznosi izračunavaju u bruto iznosu i na temelju ekvivalenata punog radnog vremena.
2. Za potrebe primjene članka 4. stavka 1. točaka (b) i (c), dodijeljeni primici mogu se razmatrati posebno za svaku državu članicu i treću zemlju u kojoj institucija ima poslovni nastan, a zaposlenici se dodjeljuju državi u kojoj izvršavaju najveći dio svojih aktivnosti.
Članak 6.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 4. ožujka 2014.