EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE Nr. 445/2014/EU
af 16. april 2014
om en EU-aktion vedrørende »Den Europæiske Kulturhovedstad« 2020-2033 og om ophævelse af afgørelse nr. 1622/2006/EF
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 167, stk. 5, første led,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelser fra Regionsudvalget (1),
efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) tager sigte på en stadig snævrere sammenslutning mellem de europæiske folk og pålægger Unionen blandt andet at bidrage til, at medlemsstaternes kulturer kan udfolde sig, idet den respekterer den nationale og regionale mangfoldighed og samtidig fremhæver den fælles kulturarv. I denne forbindelse støtter og udbygger Unionen om nødvendigt medlemsstaternes indsats for at forbedre kendskabet til og formidlingen af de europæiske folkeslags kultur og historie.
(2)
I Kommissionens meddelelse af 10. maj 2007 om en europæisk kulturdagsorden i en stadig mere globaliseret verden, som blev godkendt af Rådet ved dets resolution af 16. november 2007 (3) og af Europa-Parlamentet ved dets beslutning af 10. april 2008 (4), fastlægges målene for Unionens fremtidige aktiviteter på kulturområdet. Disse aktiviteter skal fremme kulturel mangfoldighed og interkulturel dialog, kulturen som en katalysator for kreativitet inden for rammerne for vækst og beskæftigelse og kulturen som et afgørende element i Unionens eksterne forbindelser.
(3)
UNESCO's konvention om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed, der trådte i kraft den 18. marts 2007, og som Unionen har tiltrådt, har til formål at beskytte og fremme den kulturelle mangfoldighed, fremme tværkultur og højne bevidstheden om værdien af denne mangfoldighed på lokalt, nationalt og internationalt niveau.
(4)
Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1622/2006/EF (5) lancerede en aktion vedrørende »Den Europæiske Kulturhovedstad« 2007-2019.
(5)
Evalueringerne af de europæiske kulturhovedstæder og den offentlige høring om den pågældende aktions fremtid efter 2019 har vist, at det med tiden er blevet et af de mest ambitiøse kulturinitiativer i Europa og et af de initiativer, som de europæiske borgere værdsætter mest. Der bør derfor fastsættes en ny aktion, der dækker årene 2020-2033.
(6)
I tillæg til de oprindelige mål med de europæiske kulturhovedstæder, som var at fremhæve de europæiske kulturers rigdom og mangfoldighed og de træk, disse kulturer har til fælles, samt fremme større gensidig forståelse mellem de europæiske borgere, har de byer, som har båret titlen Den Europæiske Kulturhovedstad (»titlen«), tilføjet en ny dimension ved at bruge titlens løftestangseffekt til at stimulere deres generelle udvikling i overensstemmelse med deres respektive strategier og prioriteter.
(7)
Målene for aktionen, der fastsættes ved denne afgørelse, bør være fuldt ud i overensstemmelse med målene for programmet Et Kreativt Europa som fastsat ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1295/2013 (6), som tager sigte på at beskytte, udvikle og fremme europæisk kulturel og sproglig mangfoldighed, fremme Europas kulturarv og styrke konkurrenceevnen i Europas kulturelle og kreative sektorer, navnlig i den audiovisuelle sektor, med henblik på at støtte intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. Opfyldelsen af disse mål bidrager endvidere til at styrke følelsen af at tilhøre et fælles kulturelt område og til at stimulere den interkulturelle dialog og gensidige forståelse.
(8)
For at opfylde sådanne mål er det vigtigt, at de byer, der bærer titlen, bestræber sig på at knytte bånd mellem på den ene side deres kulturelle og kreative sektorer og på den anden side sektorerne for bl.a. uddannelse, forskning, miljø, byplanlægning og kulturturisme. De hidtidige erfaringer har navnlig vist de europæiske kulturhovedstæders potentiale som katalysatorer for lokal udvikling og kulturturisme som fremhævet af Kommissionen i dens meddelelse af 30. juni 2010 med titlen »En ny turismepolitik for Europa - verdens førende rejsemål«, der blev hilst velkommen af Rådet i dets konklusioner af 12. oktober 2010 og støttet af Europa-Parlamentet i dets beslutning af 27. september 2011 (7).
(9)
Det er desuden vigtigt, at de byer, der bærer titlen, søger at fremme social inklusion og lige muligheder og gør deres bedste for at sikre den bredest mulige inddragelse af alle civilsamfundets komponenter i udarbejdelsen og gennemførelsen af kulturprogrammet - med særligt fokus på unge og marginaliserede og ugunstigt stillede grupper.
(10)
Evalueringerne og den offentlige høring har på overbevisende måde også vist, at de europæiske kulturhovedstæder har mange potentielle fordele, når de planlægges med omhu. De har først og fremmest karakter af et kulturinitiativ, men kan også medføre betydelige sociale og økonomiske fordele, navnlig hvis de indgår i en langsigtet kulturbaseret udviklingsstrategi for den berørte by.
(11)
Kulturhovedstadsaktionen har samtidig været en stor udfordring. Det er krævende at iscenesætte et helt års program med kulturelle aktiviteter, og visse byer, der bærer titlen, har haft mere held end andre med at udnytte potentialet. Den pågældende aktion bør derfor styrkes for at hjælpe byerne med at få mest muligt ud af titlen.
(12)
Titlen bør fortsat være forbeholdt byer, uanset deres størrelse, men med henblik på at nå et bredere publikum og forstærke virkningen bør det som før også være muligt for de berørte byer at inddrage det omkringliggende område.
(13)
Tildelingen af titlen bør fortsat være baseret på et specifikt tilrettelagt kulturprogram, som bør have en stærk europæisk dimension. Det pågældende kulturprogram bør være et led i en langsigtet strategi med varig indvirkning på lokal økonomisk, kulturel og social udvikling.
(14)
Den todelte udvælgelsesproces, som gennemføres af en jury bestående af uafhængige eksperter på grundlag af en kronologisk liste over medlemsstater, har vist sig at være retfærdig og gennemsigtig. Den har givet byerne mulighed for at forbedre deres ansøgninger i perioden mellem den foreløbige udvælgelse og udvælgelsesfasen på grundlag af ekspertrådgivning fra den pågældende jury og har sikret en rimelig fordeling af titlen mellem alle medlemsstaterne. Endvidere bør udskiftningen af eksperter ske gradvis for at opretholde kulturhovedstadsaktionens kontinuitet og undgå det tab af erfaring og knowhow, som ville blive resultatet, hvis alle eksperter blev udskiftet samtidigt.
(15)
Den nationale ekspertise bør fortsat sikres ved at give medlemsstaterne mulighed for at udnævne op til to eksperter til en jury, der udfører udvælgelses- og overvågningsprocedurerne.
(16)
Udvælgelseskriterierne bør tydeliggøres med henblik på at give kandidatbyerne bedre vejledning om de målsætninger og krav, de skal opfylde for at få tildelt titlen. Disse kriterier bør også være lettere at måle med henblik på at hjælpe juryen med udvælgelsen og overvågningen af byerne. Der bør i den forbindelse navnlig fokuseres på kandidatbyernes planer for opfølgende aktiviteter som led i en langsigtet kulturpolitisk strategi, der er i stand til at skabe varige kulturelle, økonomiske og sociale virkninger.
(17)
Kandidatbyerne bør i relevant omfang undersøge muligheden for at ansøge om økonomisk støtte fra Unionens programmer og fonde.
(18)
Forberedelsesfasen mellem udpegelsen af en by og det år, hvor byen skal bære titlen, er af afgørende betydning for en vellykket gennemførelse af kulturhovedstadsaktionen. Der er blandt de interesserede parter bred enighed om, at de ledsageforanstaltninger, der blev indført ved afgørelse nr. 1622/2006/EF, har været meget gavnlige for de berørte byer. Disse foranstaltninger bør videreudvikles, navnlig ved hjælp af hyppigere overvågningsmøder og besøg af eksperterne i juryen i byerne og gennem en endnu bedre erfaringsudveksling mellem tidligere, nuværende og fremtidige byer, der bærer titlen, samt kandidatbyer. De udpegede byer kan også knytte yderligere bånd med andre byer, der bærer titlen.
(19)
Melina Mercouri-prisen, der blev oprettet ved afgørelse nr. 1622/2006/EF, har fået en stærk symbolværdi, som rækker langt videre end det beløb, der tildeles af Kommissionen. For at sikre at de udpegede byer opfylder deres forpligtelser, bør betingelserne for udbetalingen af gevinsten imidlertid gøres strengere og mere klare.
(20)
Det er vigtigt, at de berørte byer i deres kommunikationsmateriale gør det klart, at aktionen, der fastsættes ved denne afgørelse, er en EU-aktion.
(21)
Kommissionens evalueringer af tidligere europæiske kulturhovedstæder, der er baseret på oplysninger, der er indsamlet på lokalt plan, har ikke været i stand til at give primære oplysninger om titlens virkninger. Byerne bør derfor selv være hovedaktører i evalueringsprocessen.
(22)
Tidligere erfaringer har vist, at kandidatlandenes deltagelse kan være med til at bringe dem tættere på Unionen ved at fremhæve de europæiske kulturers fælles træk. Den aktion, der fastsættes ved denne afgørelse, bør derfor være åbne for deltagelse af kandidatlande og potentielle kandidater efter 2019.
(23)
Inden for den periode, som denne afgørelse omfatter, dvs. 2020-2033, bør det af hensyn til ligestillingen med medlemsstaternes byer imidlertid kun være muligt for byer i kandidatlande og potentielle kandidater at deltage i én konkurrence om titlen. Ligeledes af hensyn til ligestillingen med medlemsstaterne bør hvert kandidatland eller hver potentiel kandidat endvidere kun kunne være vært for arrangementet én gang inden for nævnte periode.
(24)
Afgørelse nr. 1622/2006/EF bør ophæves. Bestemmelserne i afgørelse nr. 1622/2006/EF bør dog stadig finde anvendelse på alle de byer, der allerede er eller er ved at blive udpeget for perioden for årene frem til 2019.
(25)
Målene for denne afgørelse, nemlig at bevare og fremme de europæiske kulturers mangfoldighed, fremhæve deres fælles træk og fremme kulturens bidrag til byudvikling på lang sigt, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, navnlig på grund af nødvendigheden af fælles, klare og gennemsigtige kriterier og procedurer for udvælgelse og overvågning samt en stærkere samordning mellem medlemsstaterne, men kan, på grund af aktionens omfang og forventede virkninger, bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne afgørelse ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Oprettelse af aktionen
En EU-aktion med titlen »Den Europæiske Kulturhovedstad« 2020-2033 oprettes herved for årene 2020 til 2033 (»aktionen«).
Artikel 2
Mål
1. Aktionens generelle mål er:
a)
at bevare og fremme mangfoldigheden i kulturerne i Europa og fremhæve deres fælles træk samt at øge borgernes følelse af at tilhøre et fælles kulturområde
b)
at fremme kulturens bidrag til byudvikling på lang sigt i overensstemmelse med deres respektive strategier og prioriteter.
2. Aktionens specifikke mål er:
a)
at øge udvalget, mangfoldigheden og den europæiske dimension af byernes kulturudbud, bl.a. gennem tværnationalt samarbejde
b)
at forbedre adgangen til og deltagelsen i kulturlivet
c)
at styrke den kulturelle sektors kapacitet og dens tilknytning til andre sektorer
d)
at højne byernes internationale profil gennem kultur.
Artikel 3
Adgang til aktionen
1. Konkurrencen om titlen er åben for byer, og disse kan inddrage det omkringliggende område.
2. Der må i et givet år (»det år, hvor titlen skal bæres«) højst være tre byer, der bærer titlen.
Titlen tildeles hvert år højst én by i hver af de to medlemsstater, der er angivet i kalenderen i bilaget (»kalenderen«), og i de relevante år én by fra et kandidatland eller en potentiel kandidat eller én by i et land, som tiltræder Unionen under de omstændigheder, som er beskrevet i stk. 5.
3. Byer i medlemsstaterne er berettiget til at bære titlen i ét år i overensstemmelse med den rækkefølge, medlemsstaterne optræder i i kalenderen.
4. Byer i kandidatlande og potentielle kandidater, som deltager i programmet Et Kreativt Europa eller i efterfølgende EU-programmer vedrørende kulturstøtte på datoen for offentliggørelse af indkaldelsen af ansøgninger, jf. artikel 10, stk. 2, kan ansøge om titlen for ét år inden for rammerne af en åben konkurrence, som afholdes hvert tredje år i henhold til kalenderen.
Byer i kandidatlande og potentielle kandidater kan kun deltage i én konkurrence i perioden 2020-2033.
Hvert kandidatland eller hver potentiel kandidat kan kun være vært for titlen én gang i perioden 2020-2033.
5. Når et land tiltræder Unionen efter den 4. maj 2014, men inden den 1. januar 2027, er det berettiget til at være vært for titlen syv år efter dets tiltrædelse i overensstemmelse med de regler og procedurer, der gælder for medlemsstater. Kalenderen ajourføres i overensstemmelse hermed. Når et land tiltræder Unionen den 1. januar 2027 eller derefter, kan det ikke deltage i aktionen som en medlemsstat.
I de år, hvor der i henhold til kalenderen allerede er tre byer, der bærer titlen, kan byer i lande, der er omhandlet i første afsnit, dog kun bære titlen i det næste tilgængelige år i kalenderen i den rækkefølge, hvori disse lande tiltræder.
Hvis en by fra et land, der er omhandlet i første afsnit, tidligere har deltaget i en konkurrence for kandidatlande og potentielle kandidater, kan den ikke deltage i efterfølgende konkurrencer for medlemsstater. Hvis en by i et sådant land er blevet udpeget til at bære titlen i perioden 2020-2033 i henhold til stk. 4, kan dette land efter sin tiltrædelse ikke organisere en konkurrence som medlemsstat i denne periode.
Hvis mere end ét land tiltræder Unionen på samme tidspunkt, og disse lande ikke kan nå til enighed om rækkefølgen af deres deltagelse, gennemfører Rådet en lodtrækning.
Artikel 4
Anvendelse
1. Kommissionen udarbejder på grundlag af udvælgelseskriterierne i artikel 5 en fælles ansøgningsformular, som skal anvendes af alle kandidatbyer.
Hvis en kandidatby inddrager det omkringliggende område, indgives ansøgningen under navnet på den pågældende by.
2. Hver ansøgning bygger på et kulturprogram med en stærk europæisk dimension.
Kulturprogrammet omfatter det år, hvor titlen bæres, og udarbejdes specifikt til titlen i overensstemmelse med kriterierne i artikel 5.
Artikel 5
Kriterier
Kriterierne for vurdering af ansøgninger (»kriterierne«) inddeles i kategorierne »bidrag til den langsigtede strategi«, »den europæiske dimension«, »det kulturelle og kunstneriske indhold«, »gennemførelseskapacitet«, »rækkevidde« og »forvaltning« som følger:
1)
for så vidt angår kategorien »bidraget til den langsigtede strategi« tages der hensyn til følgende faktorer:
a)
tilstedeværelsen af en kulturstrategi for kandidatbyen, der omfatter aktionen og indeholder planer for videreførelse af de kulturelle aktiviteter efter det år, hvor titlen bæres, på tidspunktet for indgivelse af dens ansøgning
b)
planer for styrkelse af de kulturelle og kreative sektorers kapacitet, herunder udvikling af langsigtede bånd mellem kandidatbyens kulturelle, økonomiske og sociale sektorer
c)
de forventede langsigtede kulturelle, sociale og økonomiske virkninger, herunder byudvikling, som titlen vil få for kandidatbyen
d)
planer for overvågning og evaluering af titlens virkninger for kandidatbyen og for udbredelse af evalueringens resultater
2)
for så vidt angår kategorien »den europæiske dimension« vurderes følgende faktorer:
a)
omfanget og kvaliteten af aktiviteter, der fremmer Europas kulturelle mangfoldighed, interkulturel dialog og større gensidig forståelse mellem de europæiske borgere
b)
omfanget og kvaliteten af aktiviteter, der fremhæver fælles træk ved de europæiske kulturer, den europæiske kulturarv og historie, den europæiske integration og aktuelle europæiske temaer
c)
omfanget og kvaliteten af aktiviteter med deltagelse af europæiske kunstnere, samarbejde med arrangører eller byer i andre lande, herunder om muligt byer, der bærer titlen, og tværnationale partnerskaber
d)
strategien for at tiltrække den brede europæiske og internationale offentligheds interesse
3)
for så vidt angår kategorien »det kulturelle og kunstneriske indhold« vurderes følgende faktorer:
a)
en klar og sammenhængende kunstnerisk vision og strategi for kulturprogrammet
b)
inddragelse af lokale kunstnere og kulturorganisationer i udformningen og gennemførelsen af kulturprogrammet
c)
udvalget og mangfoldigheden af de foreslåede aktiviteter og deres samlede kunstneriske kvalitet
d)
evnen til at kombinere lokal kulturarv og traditionelle kunstformer med nye, innovative og eksperimenterende kulturelle udtryksformer
4)
for så vidt angår kategorien »gennemførelseskapacitet« skal kandidatbyerne godtgøre:
a)
at ansøgningen har bred politisk opbakning og bygger på et fast tilsagn fra de lokale, regionale og nationale myndigheder, og
b)
at kandidatbyen råder over eller kommer til at råde over tilstrækkelig og bæredygtig infrastruktur til at bære titlen
5)
for så vidt angår kategorien »rækkevidde« vurderes følgende faktorer:
a)
inddragelse af lokalbefolkningen og civilsamfundet i udarbejdelsen af ansøgningen og gennemførelsen af aktionen
b)
etablering af nye og bæredygtige muligheder for, at et bredt udsnit af befolkningen kan opleve og deltage i kulturelle aktiviteter, navnlig unge, frivillige, marginaliserede og ugunstigt stillede, herunder mindretal, med særlig vægt lagt på handicappedes og ældres adgang til disse aktiviteter
c)
den samlede strategi for publikumsudvikling og navnlig forbindelse med uddannelsessektoren og deltagelse af skoler
6)
for så vidt angår kategorien »forvaltning« vurderes følgende faktorer:
a)
gennemførligheden af fundraisingstrategien og det foreslåede budget, som, hvor det er hensigtsmæssigt, omfatter planer om at ansøge om finansiel støtte fra Unionens programmer og fonde og dækker udgifter under forberedelsesfasen, i det år, hvor titlen bæres, evalueringen og udgifter i forbindelse med opfølgningsaktiviteter samt beredskabsplaner
b)
den påtænkte forvaltnings- og gennemførelsesstruktur for gennemførelsen af aktionen, som bl.a. fastsætter et passende samarbejde mellem de lokale myndigheder og den struktur, der varetager gennemførelsen, herunder det kunstneriske team
c)
udnævnelsesprocedurerne for de overordnede og kunstneriske ledere og deres ansvarsområder
d)
at markedsførings- og kommunikationsstrategien er omfattende og fremhæver, at aktionen er en EU-aktion
e)
at den struktur, der varetager gennemførelsen, råder over personale med de rette kvalifikationer og erfaringer til at kunne planlægge, forvalte og gennemføre kulturprogrammet i det år, hvor titlen skal bæres.
Artikel 6
Ekspertjury
1. Der oprettes en jury bestående af uafhængige eksperter (»juryen«) til gennemførelse af udvælgelses- og overvågningsprocedurerne.
2. Juryen består af ti eksperter, der udpeges af EU-institutioner og -organer (»de europæiske eksperter«) i henhold til stk. 3.
3. Kommissionen foreslår på baggrund af en åben indkaldelse af interessetilkendegivelser en pulje af potentielle europæiske eksperter.
Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen vælger hver tre eksperter fra denne pulje og udnævner dem i overensstemmelse med deres respektive procedurer.
Regionsudvalget vælger én ekspert fra puljen og udnævner den pågældende ekspert i overensstemmelse med sine procedurer.
Ved udvælgelsen af europæiske eksperter drager EU-institutionerne og -organerne omsorg for, at deres kompetencer er komplementære, og at der er en geografisk afbalanceret fordeling og ligevægt mellem kønnene i den samlede sammensætning af juryen.
4. I tillæg til de europæiske eksperter skal den pågældende medlemsstat med henblik på udvælgelse og overvågning af en by fra medlemsstaten have ret til at udpege højst to eksperter til juryen i henhold til sine egne procedurer og i samråd med Kommissionen.
5. Alle eksperter skal:
a)
være statsborgere i Unionen
b)
være uafhængige
c)
have en betragtelig erfaring og ekspertviden inden for:
i)
den kulturelle sektor
ii)
kulturudvikling af byer, eller
iii)
tilrettelæggelse af at arrangement i forbindelse med Den Europæiske Kulturhovedstad eller et internationalt kulturelt arrangement af tilsvarende størrelsesorden
d)
være i stand til at afsætte et passende antal arbejdsdage pr. år til at arbejde for juryen.
6. Juryen udpeger selv sin formand.
7. De europæiske eksperter udnævnes for en periode på tre år.
Med forbehold af første afsnit for så vidt angår den første oprettelse af juryen udnævner Europa-Parlamentet sine eksperter for tre år, Kommissionen for to år og Rådet og Regionsudvalget for ét år.
8. Alle eksperter skal oplyse enhver eksisterende eller potentiel interessekonflikt i relation til en bestemt kandidatby. Hvis en sådan erklæring fremsættes, eller hvis der konstateres en sådan interessekonflikt, træder den pågældende ekspert tilbage, og den relevante EU-institution eller det relevante EU-organ eller medlemsstaten udskifter denne ekspert i den resterende del af mandatperioden efter den relevante procedure.
Artikel 7
Indgivelse af ansøgninger i medlemsstaterne
1. Den enkelte medlemsstat er ansvarlig for tilrettelæggelsen af konkurrencen mellem sit lands byer i henhold til kalenderen.
2. De berørte medlemsstater offentliggør en indkaldelse af ansøgninger mindst seks år inden det år, hvor titlen skal bæres.
Som en undtagelse fra første afsnit offentliggør de medlemsstater, som har ret til at udpege en by til at bære titlen i 2020, en sådan indkaldelse hurtigst muligt efter den 4. maj 2014.
Hver indkaldelse af ansøgninger skal indeholde ansøgningsformularen omhandlet i artikel 4, stk. 1.
Fristen for indgivelse af ansøgninger fra kandidatbyer er tidligst 10 måneder regnet fra offentliggørelsen af indkaldelsen af ansøgninger.
3. De berørte medlemsstater underretter Kommissionen om ansøgningerne.
Artikel 8
Foreløbig udvælgelse i medlemsstaterne
1. Den berørte medlemsstat indkalder senest fem år inden det år, hvor titlen skal bæres, juryen og kandidatbyerne til et møde med henblik på at foretage en foreløbig udvælgelse.
Som en undtagelse fra første afsnit kan de medlemsstater, som har ret til at udpege en by til at bære titlen i 2020, forlænge denne frist med højst ét år.
2. Efter at have vurderet ansøgningerne i overensstemmelse med kriterierne udarbejder juryen en liste over kandidatbyer og aflægger en foreløbig udvælgelsesrapport om alle ansøgninger, bl.a. med henstillinger til kandidatbyerne på listen.
3. Juryen sender sin foreløbige udvælgelsesrapport til de berørte medlemsstater og Kommissionen.
4. Hver berørt medlemsstat godkender formelt listen på grundlag af juryens rapport.
Artikel 9
Udvælgelse i medlemsstaterne
1. Kandidatbyerne på listen foretager den endelige udarbejdelse af og reviderer deres ansøgninger med henblik på at opfylde kriterierne og tage hensyn til henstillingerne i den foreløbige udvælgelsesrapport og forelægger disse for de berørte medlemsstater, som herefter sender dem til Kommissionen.
2. Senest ni måneder efter mødet om den foreløbige udvælgelse indkalder de berørte medlemsstater juryen og kandidatbyerne på listen til et møde med henblik på at foretage udvælgelsen.
Om nødvendigt kan den berørte medlemsstat i samråd med Kommissionen forlænge denne nimånedersfrist i en rimelig periode.
3. Juryen evaluerer de endeligt udarbejdede og reviderede ansøgninger.
4. Juryen udarbejder en udvælgelsesrapport om ansøgningerne fra kandidatbyerne på listen med en henstilling vedrørende udpegelse af højst én by i den berørte medlemsstat.
Udvælgelsesrapporten omfatter endvidere henstillinger til den udvalgte by om, hvilke fremskridt der skal gøres inden det år, hvor titlen skal bæres.
Juryen sender udvælgelsesrapporten til den berørte medlemsstat og Kommissionen.
5. Uanset stk. 4 kan juryen anbefale, at titlen ikke tildeles for det pågældende år, hvis ingen af kandidatbyerne opfylder alle kriterierne.
Artikel 10
Foreløbig udvælgelse og udvælgelse i kandidatlande og potentielle kandidater
1. Kommissionen er ansvarlig for tilrettelæggelse af konkurrencen mellem byer i kandidatlande og potentielle kandidater.
2. Mindst seks år inden det år, hvor titlen skal bæres, offentliggør Kommissionen en indkaldelse af ansøgninger i Den Europæiske Unions Tidende.
Hver indkaldelse af ansøgninger skal indeholde ansøgningsformularen omhandlet i artikel 4, stk. 1.
Fristen for indgivelse af ansøgninger er tidligst ti måneder regnet fra offentliggørelsen af indkaldelsen af ansøgninger.
3. Mindst fem år inden det år, hvor titlen skal bæres, foretager juryen en foreløbig udvælgelse af byer på grundlag af deres respektive ansøgninger. Der afholdes ikke møder med kandidatbyerne.
Efter at have vurderet ansøgningerne i overensstemmelse med kriterierne udarbejder juryen en liste over kandidatbyer og aflægger en foreløbig udvælgelsesrapport om alle ansøgninger, bl.a. med henstillinger til kandidatbyerne på listen.
Juryen sender den foreløbige udvælgelsesrapport til Kommissionen.
4. Kandidatbyerne på listen foretager den endelige udarbejdelse af og reviderer deres ansøgninger med henblik på at opfylde kriterierne og tage hensyn til henstillingerne i rapporten om den foreløbige udvælgelse og forelægger disse for Kommissionen.
Senest ni måneder efter mødet om den foreløbige udvælgelse indkalder Kommissionen juryen og kandidatbyerne på listen til et møde med henblik på at foretage udvælgelsen.
Om nødvendigt kan Kommissionen forlænge denne nimånedersfrist i en rimelig periode.
5. Juryen evaluerer de endeligt udarbejdede og reviderede ansøgninger.
6. Juryen udarbejder en udvælgelsesrapport om ansøgningerne fra kandidatbyerne på listen med en henstilling vedrørende udpegelse af højst én by i et kandidatland eller i en potentiel kandidat.
Udvælgelsesrapporten omfatter endvidere henstillinger til den udvalgte by om, hvilke fremskridt der skal gøres inden det år, hvor titlen skal bæres.
Juryen sender udvælgelsesrapporten til Kommissionen.
7. Uanset stk. 6 kan juryen anbefale, at titlen ikke tildeles for det pågældende år, hvis ingen af kandidatbyerne opfylder alle kriterierne.
Artikel 11
Udpegelse
1. Hver af de berørte medlemsstater udpeger én by til at bære titlen på grundlag af henstillingerne i juryens udvælgelsesrapport og underretter senest fire år inden det år, hvor titlen skal bæres, Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og Regionsudvalget om udpegelsen.
Som en undtagelse fra første afsnit kan de medlemsstater, som har ret til at udpege de byer, der skal bære titlen i 2020, forlænge denne frist med højst ét år.
2. For så vidt angår kandidatlande og potentielle kandidater udpeger Kommissionen én by til at bære titlen i de relevante år på grundlag af henstillingerne i juryens udvælgelsesrapport og underretter senest fire år inden det år, hvor titlen skal bæres, Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og Regionsudvalget om udpegelsen.
3. Udpegelserne, som nævnes i stk. 1 og 2, skal ledsages af en begrundelse, som bygger på juryens rapporter.
4. Hvis en by inddrager det omkringliggende område, skal udpegelsen gælde byen.
5. Senest to måneder efter underretningen om udpegelser offentliggør Kommissionen listen over de byer, der er udpeget til europæiske kulturhovedstæder, i Den Europæiske Unions Tidende, C-udgaven.
Artikel 12
Samarbejde mellem udpegede byer
De byer, der er blevet udpeget i samme år, skal søge at udvikle forbindelser mellem deres kulturprogrammer, og samarbejdet kan overvejes som led i overvågningsproceduren i artikel 13.
Artikel 13
Overvågning
1. Juryen overvåger de udpegede byers forberedelse for det år, hvor titlen skal bæres, og yder støtte og vejledning til dem fra det tidspunkt, hvor de er udpeget, og indtil det år, hvor titlen skal bæres
2. Kommissionen indkalder i denne henseende til tre overvågningsmøder for juryen og de udpegede byer som følger:
a)
tre år inden det år, hvor titlen skal bæres
b)
18 måneder inden det år, hvor titlen skal bæres
c)
to måneder inden det år, hvor titlen skal bæres.
Den berørte medlemsstat eller potentielle kandidat eller det berørte kandidatland kan udpege en observatør til at deltage i disse møder.
De udpegede byer forelægger statusrapporter for Kommissionen seks uger inden hvert overvågningsmøde.
Juryen gør på overvågningsmøderne status over forberedelserne og rådgiver med henblik på at hjælpe de udpegede byer med at udvikle et kulturprogram af høj kvalitet og en effektiv strategi. Juryen lægger særlig vægt på de henstillinger, der er fremsat i udvælgelsesrapporten og i eventuelle tidligere overvågningsrapporter som omhandlet i stk. 3.
3. Efter hvert overvågningsmøde udarbejder juryen en overvågningsrapport om forberedelserne og de foranstaltninger, der bør træffes.
Juryen sender sine overvågningsrapporter til Kommissionen samt til de udpegede byer og til den berørte medlemsstat eller potentielle kandidat eller det berørte kandidatland.
4. Kommissionen kan ud over overvågningsmøderne tilrettelægge besøg i de udpegede byer for juryen, hvis det er nødvendigt.
Artikel 14
Pris
1. Kommissionen kan tildele en udpeget by en pengepris til ære for Melina Mercouri (»prisen«), forudsat at der er afsat midler hertil i den relevante flerårige finansielle ramme.
De juridiske og finansielle aspekter af prisen behandles inden for rammerne af det respektive EU-program vedrørende kulturstøtte.
2. Gevinsten kommer til udbetaling senest ved udgangen af marts måned i det år, hvor titlen skal bæres, forudsat at den berørte udpegede by fortsat opfylder de forpligtelser, der blev indgået i ansøgningsfasen, opfylder kriterierne og tager hensyn til henstillingerne i udvælgelses- og overvågningsrapporterne.
Forpligtelser, der er indgået i ansøgningsfasen, betragtes som værende opfyldt af den udpegede by, hvis der ikke er sket væsentlige ændringer i programmet og strategien i tidsrummet mellem ansøgningsfasen og det år, hvor titlen skal bæres, navnlig når:
a)
budgettet er fastholdt på et niveau, der gør det muligt at gennemføre et kulturprogram af høj kvalitet i overensstemmelse med ansøgning og kriterier
b)
kunstnerteamets uafhængighed respekteres på passende måde
c)
den endelige udgave af kulturprogrammet fortsat har en tilstrækkelig stærk europæisk dimension
d)
det tydeligt fremgår af den udpegede bys markedsførings- og kommunikationsstrategi og kommunikationsmateriale, at aktionen er en EU-aktion
e)
der foreligger planer for overvågning og evaluering af titlens virkninger for den udpegede by.
Artikel 15
Bestemmelser om den praktiske gennemførelse
Kommissionen skal navnlig:
a)
sikre den overordnede sammenhæng i aktionen
b)
sikre koordinering mellem medlemsstaterne og juryen
c)
udarbejde retningslinjer til støtte for udvælgelses- og overvågningsprocedurerne på baggrund af målene omhandlet i artikel 2 og af kriterierne og i tæt samarbejde med juryen
d)
yde teknisk bistand til juryen
e)
offentliggøre alle juryens rapporter på sit websted
f)
offentliggøre alle relevante oplysninger og bidrage til synligheden af aktionen på europæisk og internationalt plan
g)
fremme udvekslingen af erfaringer og god praksis mellem tidligere, nuværende og fremtidige byer, der bærer titlen, samt kandidatbyer samt fremme større udbredelse af byernes evalueringsrapporter og indhøstede erfaringer.
Artikel 16
Evaluering
1. Hver berørt by er ansvarlig for evalueringen af resultaterne som følge af dens år som en europæisk kulturhovedstad.
Kommissionen udarbejder fælles retningslinjer og indikatorer for de berørte byer på grundlag af de i artikel 2 omhandlede mål og af kriterierne med henblik på at sikre en sammenhængende tilgang til evalueringsproceduren.
De berørte byer udarbejder deres evalueringsrapporter og forelægger dem for Kommissionen senest den 31. december i året efter det år, hvor titlen bæres.
Kommissionen offentliggør alle evalueringsrapporter på sit websted.
2. I tillæg til byernes egne evalueringer sikrer Kommissionen, at der regelmæssigt udarbejdes eksterne og uafhængige evalueringer af resultaterne af aktionen.
I de eksterne og uafhængige evalueringer lægges der vægt på at betragte alle de tidligere europæiske kulturhovedstæder i en europæisk sammenhæng, hvilket gør det muligt at sammenligne dem og drage nyttige erfaringer for de kommende europæiske kulturhovedstæder og for alle europæiske byer. Disse evalueringer skal også indeholde en vurdering af aktionen i sin helhed, herunder effektiviteten af procedurerne vedrørende ledelsen af aktionen, dens virkninger og måder, hvorpå den kan forbedres.
Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet, Rådet og Regionsudvalget følgende rapporter på grundlag af disse evalueringer, i givet fald ledsaget af relevante forslag:
a)
en indledende foreløbig rapport senest den 31. december 2024
b)
en anden foreløbig rapport senest den 31. december 2029
c)
en efterfølgende rapport senest den 31. december 2034.
Artikel 17
Ophævelse og overgangsbestemmelser
Afgørelse nr. 1622/2006/EF ophæves. Bestemmelserne i nævnte afgørelse finder dog stadig anvendelse på byer, der er blevet udpeget eller er ved at blive udpeget til europæiske kulturhovedstæder i årene fra 2013 til 2019.
Artikel 18
Ikrafttrædelse
Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Udfærdiget i Strasbourg, den 16. april 2014.
ODLUKA br. 445/2014/EU EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 16. travnja 2014.
o uspostavljanju inicijative Unije za Europske prijestolnice kulture u razdoblju od 2020. do 2033. i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1622/2006/EZ
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 167. stavak 5. prvu alineju,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon dostavljanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenja Odbora regija (1),
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),
budući da:
(1)
Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU) usmjeren je na sve tješnju povezanost naroda Europe i njime se Uniji dodjeljuje zadaća da, između ostalog, pridonosi procvatu kultura država članica, poštujući pritom njihovu nacionalnu i regionalnu raznolikost te stavljajući istodobno u prvi plan njihovo zajedničko kulturno naslijeđe. U tom pogledu Unija, kada je potrebno, podržava i dopunjuje djelovanje država članica kako bi poboljšala poznavanje i širenje kulture i povijesti europskih naroda.
(2)
Komunikacijom Komisije od 10. svibnja 2007. o europskoj agendi za kulturu u globaliziranom svijetu, koju je Vijeće podržalo svojom rezolucijom od 16. studenoga 2007. (3), a Europski parlament rezolucijom od 10. travnja 2008. (4), postavljaju se ciljevi za buduće aktivnosti Unije u području kulture. Te aktivnosti trebaju promicati kulturnu raznolikost i međukulturni dijalog, kulturu kao katalizator za kreativnost u okviru rasta i radnih mjesta te kulturu kao ključni element u međunarodnim odnosima Unije.
(3)
Konvencija Unesca o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja, koja je stupila na snagu 18. ožujka 2007. te čija je stranka Unija, za cilj ima zaštitu i promicanje kulturne raznolikosti, jačanje međukulturalnosti i podizanje svijesti o vrijednosti kulturne raznolikosti na lokalnoj, nacionalnoj i međunarodnoj razini.
(4)
Odlukom br. 1622/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (5) utvrđeno je djelovanje za manifestaciju Europska prijestolnica kulture za godine od 2007. do 2019.
(5)
Evaluacije Europskih prijestolnica kulture kao i javna savjetovanja o budućnosti te inicijative nakon 2019. godine pokazale su da je ona postupno postala jedna od najambicioznijih kulturnih inicijativa u Europi i jedna od inicijativa koje europski građani najviše cijene. Stoga bi trebalo uspostaviti novu inicijativu radi obuhvaćanja razdoblja od 2020. do 2033.
(6)
Uz izvorne ciljeve Europskih prijestolnica kulture koji su obuhvaćali isticanje bogatstva i raznolikosti europskih kultura i značajki zajedničkih tim kulturama kao i promicanje većeg međusobnog razumijevanja europskih građana, gradovi nositelji naslova Europska prijestolnica kulture („naslov”) postupno su dodali novu dimenziju, koristeći ovaj naslov kao polugu za poticanje svojeg općenitijeg razvoja u skladu sa svojim strategijama i prioritetima.
(7)
Ciljevi inicijative uspostavljene ovom Odlukom trebali bi biti posve u skladu s ciljevima programa Kreativna Europa uspostavljenog Uredbom (EU) br. 1295/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (6) kojemu je nakana očuvanje, razvijanje i promicanje europske kulturne i jezične raznolikosti, promicanje europskog kulturnog nasljeđa i jačanje konkurentnosti europskih kulturnih i kreativnih sektora, posebno audiovizualnog sektora, s ciljem poticanja pametnog, održivog i uključivog rasta. Postizanje tih ciljeva također pomaže u osnaživanju osjećaja pripadnosti zajedničkom kulturnom području te u poticanju međukulturnog dijaloga i uzajamnog razumijevanja.
(8)
Kako bi postigli takve ciljeve, važno je da gradovi nositelji naslova pokušaju povezati svoj kulturni i kreativni sektor, s jedne strane, sa sektorima kao što su obrazovanje, istraživanje, okoliš, urbani razvoj ili kulturni turizam, s druge strane. Posebno, prošla iskustva pokazala su potencijal inicijative Europske prijestolnice kulture kao katalizatora lokalnog razvoja i kulturnog turizma kako je naglašeno u Komunikaciji Komisije od 30. lipnja 2010. pod nazivom „Europa, svjetsko turističko odredište broj 1 - novi politički okvir za turizam u Europi”, koju je pozdravilo Vijeće u svojim zaključcima 12. listopada 2010. i podržao Europski parlament u svojoj rezoluciji od 27. rujna 2011. (7).
(9)
Također je važno za gradove nositelje naslova da pokušaju promicati socijalnu uključenost i jednake mogućnosti te da daju sve od sebe da osiguraju sudjelovanje svih dijelova civilnog društva u najširem mogućem smislu u pripremi i provedbi kulturnog programa, s posebnim naglaskom na mlade ljude, marginalizirane skupine i skupine koje su u nepovoljnom položaju.
(10)
Evaluacije i javna rasprava također su uvjerljivo pokazali da inicijativa Europske prijestolnice kulture može donijeti mnogo koristi ako se pažljivo planira. To je prvenstveno kulturna inicijativa, ali također može donijeti znatne društvene i gospodarske koristi, posebno kada je dio dugoročne razvojne strategije dotičnog grada koja je vođena kulturom.
(11)
Inicijativa Europske prijestolnice kulture također predstavlja izuzetno velik izazov. Izvođenje cjelogodišnjeg programa kulturnih aktivnosti zahtjevno je i neki su gradovi nositelji naslova bili uspješniji od drugih u iskorištavanju tog potencijala. Stoga je tu inicijativu potrebno osnažiti kako bi se svim gradovima pomoglo da na najbolji mogući način iskoriste naslov.
(12)
Naslov bi trebao bi biti rezervirana za gradove, neovisno o njihovoj veličini, ali, kako bi doprli do šire javnosti i povećali učinak, trebalo bi omogućiti, kao i prije, dotičnim gradovima da obuhvate i okolno područje.
(13)
Dodjela naslova i dalje bi se trebala temeljiti na posebno osmišljenom kulturnom programu koji bi trebao imati snažnu europsku dimenziju. Taj kulturni program trebao bi biti dio dugoročne strategije s održivim učinkom na lokalni gospodarski, kulturni i društveni razvoj.
(14)
Pokazalo se da je postupak odabira u dvije faze koji se temelji na kronološkom popisu država članica i koji provodi povjerenstvo neovisnih stručnjaka pošten i transparentan. On omogućuje gradovima da poboljšaju svoje prijave između faze predodabira i faze odabira na temelju savjeta stručnjaka iz tog povjerenstva te osigurava ravnomjernu raspodjelu naslova u svim državama članicama. Osim toga, kako bi se očuvao kontinuitet inicijative Europske prijestolnice kulture i izbjeglo gubljenje iskustva i znanja, do čega bi došlo kada bi svi stručnjaci bili istodobno zamijenjeni, zamjenu stručnjaka treba obaviti postupno.
(15)
Trebalo bi nastaviti s osiguravanjem nacionalnog stručnog znanja omogućujući državama članicama mogućnost da imenuju do dva stručnjaka u povjerenstvu koje provodi postupke odabira i praćenja.
(16)
Kriteriji odabira trebaju biti jasniji kako bi omogućili gradovima kandidatima bolje naputke u vezi s ciljevima i uvjetima koje moraju ispuniti da bi im se dodijelio naslov. Ti kriteriji također bi trebali biti lakše mjerljivi kako bi se pomoglo povjerenstvu u izboru i praćenju gradova. U tom smislu, posebno bi se trebalo usredotočiti na planove gradova kandidata u pogledu aktivnosti u vezi s nasljeđem koje su sastavni dio dugoročne strategije politike u području kulture, a kojima se može ostvariti održiv kulturni, gospodarski i društveni utjecaj.
(17)
Gradovi kandidati također bi trebali, prema potrebi, istražiti mogućnost korištenja financijske potpore iz programa i fondova Unije.
(18)
Pripremna faza između imenovanja grada i godine naslova od ključne je važnosti za uspješnost inicijative Europske prijestolnice kulture. Postoji opća suglasnost između zainteresiranih strana o tome da su popratne mjere uvedene Odlukom br. 1622/2006/EZ bile vrlo korisne za dotične gradove. Ove mjere potrebno je dalje razvijati, posebno putem češćih nadzornih sastanaka i posjeta članova povjerenstva gradovima te putem još snažnije razmjene iskustava između prošlih, sadašnjih i budućih gradova nositelja naslova, kao i gradova kandidata. Imenovani gradovi mogli bi se i dodatno povezati s ostalim gradovima nositeljima naslova.
(19)
Nagrada Melina Mercouri uspostavljena Odlukom Vijeća br. 1622/2006/EZ stekla je snažnu simboličku vrijednost koja uvelike nadmašuje stvarni iznos nagrade koju Komisija može dodijeliti. Međutim, kako bi se osiguralo da imenovani gradovi ispunjavaju svoje obveze, uvjeti isplate novca od nagrade trebaju biti stroži i jasniji.
(20)
Važno je da dotični gradovi u svim svojim komunikacijskim materijalima jasno istaknu da je inicijativa uspostavljena ovom Odlukom, inicijativa Unije.
(21)
Komisijine evaluacije rezultata prošlih europskih prijestolnica kulture, koje se temelje na podacima prikupljenima na lokalnoj razini, nisu mogle pružiti primarne podatke o utjecaju naslova. Stoga sami gradovi trebaju imati ključnu ulogu u postupku evaluacije.
(22)
Prošla su iskustva pokazala da sudjelovanje zemalja kandidatkinja može pomoći njihovom približavanju Uniji stavljanjem naglaska na zajedničke aspekte europskih kultura. Inicijativa uspostavljena ovom Odlukom stoga bi trebala biti otvorena za sudjelovanje zemalja kandidatkinja i potencijalnih kandidata nakon 2019.
(23)
Međutim, tijekom razdoblja obuhvaćenog ovom Odlukom, odnosno od 2020. do 2033., zbog jednakosti s gradovima iz država članica, gradovi iz zemalja kandidatkinja ili potencijalnih kandidata smiju sudjelovati samo u jednom natječaju za naslov. Nadalje, također zbog jednakosti s državama članicama, svaka zemlja kandidatkinja ili potencijalni kandidat trebali bi moći imati samo jedan naslov u tom razdoblju.
(24)
Odluku 1622/2006/EZ potrebno je staviti izvan snage. Međutim, njezine odredbe trebaju se i dalje primjenjivati u vezi sa svim gradovima koji su već imenovani ili su u postupku imenovanja za razdoblje do 2019.
(25)
S obzirom na to da ciljeve ove Odluke, odnosno očuvanje i promicanje raznolikosti kultura u Europi, naglašavanje njihovih zajedničkih značajki i poticanje doprinosa kulture dugoročnom razvoju gradova, ne mogu dostatno ostvariti države članice, posebno s obzirom na potrebu za jasnim i transparentnim kriterijima i postupcima odabira i praćenja, kao i za strogom koordinacijom među državama članicama, nego se zbog opsega i očekivanih učinaka inicijative oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Odluka ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva,
DONIJELI SU OVU ODLUKU:
Članak 1.
Uspostavljanje inicijative
Uspostavlja se inicijativa Unije pod nazivom „Europske prijestolnice kulture” za razdoblje od 2020. do 2033. („inicijativa”).
Članak 2.
Ciljevi
1. Opći ciljevi inicijative jesu:
(a)
očuvanje i promicanje raznolikosti kultura u Europi i naglašavanje njihovih zajedničkih značajki te povećanje osjećaja građana da pripadaju zajedničkom kulturnom prostoru;
(b)
poticanje kulturnog doprinosa dugoročnom razvoju gradova u skladu s njihovim strategijama i prioritetima.
2. Posebni ciljevi inicijative jesu:
(a)
poboljšanje opsega, raznolikosti i europske dimenzije kulturne ponude u gradovima, uključujući i putem transnacionalne suradnje;
(b)
širenje pristupa i sudjelovanja u kulturi;
(c)
jačanje kapaciteta kulturnog sektora i njegovih veza s drugim sektorima;
(d)
povećanje međunarodnog profila gradova pomoću kulture.
Članak 3.
Pristup inicijativi
1. Natječaj za naslov otvoren je samo za gradove, a oni mogu uključiti i svoja okolna područja.
2. Broj gradova nositelja naslova u određenoj godini („godina naslova”) ne može biti veći od tri.
Naslov se dodjeljuje svake godine najviše jednom gradu u svakoj od dviju država članica navedenih u kalendaru u Prilogu („kalendar”) te, u odgovarajućim godinama, jednom gradu iz zemlje kandidatkinje ili potencijalnog kandidata, ili jednom gradu iz zemlje koja pristupa Uniji u okolnostima određenima stavkom 5.
3. Gradovi u državama članicama imaju pravo nositi naslov godinu dana u skladu s redoslijedom država članica navedenim u kalendaru.
4. Gradovi u zemljama kandidatkinjama i potencijalnim kandidatima koji sudjeluju u programu Kreativna Europa ili kasnijim programima Unije koji podupiru kulturu na dan objave poziva za podnošenje prijava navedenog u članku 10. stavku 2. mogu se prijaviti za naslov na godinu dana u okviru otvorenog natječaja koji se organizira svake tri godine u skladu s kalendarom.
Gradovi u zemljama kandidatkinjama i potencijalnim kandidatima smiju sudjelovati samo u jednom natječaju tijekom razdoblja od 2020. do 2033.
Svaka zemlja kandidatkinja ili potencijalni kandidat smije nositi naslov samo jednom tijekom razdoblja od 2020. do 2033.
5. Ako zemlja pristupi Uniji nakon 4. svibnja 2014., ali prije 1. siječnja 2027., ona ima pravo biti domaćinom naslova, sedam godina nakon svojeg pristupanja, u skladu s pravilima i postupcima koji se primjenjuju na države članice. Kalendar se ažurira s tim u skladu. Ako zemlja pristupi Uniji na dan ili nakon 1. siječnja 2027., ona nema pravo sudjelovati u inicijativi kao država članica.
Međutim, u godinama u kojima u skladu s kalendarom već tri grada nose naslov, gradovi u zemljama iz prvog podstavka imaju pravo nositi naslov tek sljedeće godine koja je dostupna u kalendaru, prema redoslijedu pristupanja tih zemalja.
Ako je grad iz zemlje iz prvog postavka prethodno sudjelovao u natječaju za zemlje kandidatkinje i potencijalne kandidate, ne može sudjelovati ni u jednom od sljedećih natječaja za države članice. Ako je, tijekom razdoblja od 2020. do 2033., grad iz takve zemlje već bio imenovan nositeljem naslova u skladu sa stavkom 4., ta zemlja nema pravo, nakon svoga pristupanja, organizirati natječaj kao država članica tijekom tog razdoblja.
Ako više od jedne zemlje pristupi Uniji istoga dana i ako između tih zemalja ne postoji sporazum o redoslijedu sudjelovanja u inicijativi, Vijeće organizira ždrijeb.
Članak 4.
Postupak prijave
1. Zajednički obrazac za prijavu na temelju kriterija utvrđenih člankom 5. priprema Komisija i upotrebljavaju ga svi gradovi kandidati.
Ako grad kandidat uključuje svoje okolno područje, prijava se podnosi pod imenom toga grada.
2. Svaka se prijava temelji na kulturnom programu s jakom europskom dimenzijom.
Kulturni program obuhvaća godinu naslova i osmišljen je posebno za naslov, u skladu s kriterijima utvrđenima člankom 5.
Članak 5.
Kriteriji
Kriteriji za ocjenjivanje prijava („kriteriji”) podijeljeni su u kategorije „doprinos dugoročnoj strategiji”, „europska dimenzija”, „kulturni i umjetnički sadržaj”, „sposobnost izvođenja”, „doseg” i „upravljanje” kako slijedi:
1.
što se tiče kategorije „doprinos dugoročnoj strategiji”, sljedeći se čimbenici uzimaju u obzir:
(a)
kulturna strategija za grad kandidat koja obuhvaća inicijativu i obuhvaća planove za podupiranje kulturnih aktivnosti i nakon godine naslova, postoji već prilikom njegove prijave;
(b)
planovi za jačanje kapaciteta kulturnih i kreativnih sektora, uključujući razvoj dugoročnih veza između kulturnog, gospodarskog i društvenog sektora grada kandidata;
(c)
predviđeni dugoročni kulturni, društveni i gospodarski učinak, uključujući urbani razvoj, koji bi na grad kandidat imao naslov;
(d)
planovi za praćenje i evaluaciju utjecaja naslova na grad kandidat te za objavljivanje rezultata evaluacije;
2.
što se tiče kategorije „europska dimenzija”, ocjenjuju se sljedeći čimbenici:
(a)
opseg i kvaliteta aktivnosti kojima se promiče kulturna raznolikost Europe, međukulturni dijalog i veće međusobno razumijevanje europskih građana;
(b)
opseg i kvaliteta aktivnosti kojima se naglašavaju zajednički aspekti europskih kultura, baštine i povijesti, kao i europske integracije i aktualnih europskih tema;
(c)
opseg i kvaliteta aktivnosti u kojima sudjeluju europski umjetnici, suradnja s akterima ili gradovima u raznim zemljama, uključujući prema potrebi gradove nositelje naslova i transnacionalna partnerstva;
(d)
strategija za privlačenje interesa šire europske i međunarodne javnosti;
3.
što se tiče kategorije „kulturni i umjetnički sadržaj”, ocjenjuju se sljedeći čimbenici:
(a)
jasna i skladna umjetnička vizija i strategija kulturnog programa;
(b)
uključenje lokalnih umjetnika i kulturnih organizacija u osmišljavanje i provedbu kulturnog programa;
(c)
opseg i raznolikost predloženih aktivnosti i njihova sveukupna umjetnička kvaliteta;
(d)
sposobnost spajanja lokalne kulturne baštine i tradicionalnih umjetničkih formi s novim, inovativnim i eksperimentalnim kulturnim izričajima;
4.
što se tiče kategorije „sposobnost izvođenja”, grad kandidat treba pokazati da:
(a)
prijava ima široku i snažnu političku potporu i održivi angažman lokalnih, regionalnih i nacionalnih tijela;
(b)
grad kandidat ima ili će imati odgovarajuću i održivu infrastrukturu za nošenje naslova;
5.
što se tiče kategorije „doseg”, ocjenjuju se sljedeći čimbenici:
(a)
uključivanje lokalnog stanovništva i civilnog društva u pripremu prijave i provedbu inicijative;
(b)
stvaranje novih i održivih mogućnosti za širok raspon građana koji prisustvuju ili sudjeluju u kulturnim aktivnostima, posebno za mlade ljude, volontere, marginalizirane skupine i osobe u nepovoljnom položaju, uključujući manjine, posvećujući posebnu pozornost dostupnosti ovih aktivnosti osobama s invaliditetom i starijim osobama;
(c)
cjelokupna strategija razvoja publike, posebno veza s obrazovnim sektorom i sudjelovanje škola;
6.
što se tiče kategorije „upravljanje”, ocjenjuju se sljedeći čimbenici:
(a)
izvedivost strategije za prikupljanje sredstava i predloženog proračuna, što prema potrebi uključuje planove za traženje financijske potpore iz programa i fondova Unije te obuhvaća pripremnu fazu, godinu naslova, evaluaciju i odredbe za aktivnosti povezane s naslijeđem i planiranje za slučaj nužde;
(b)
predviđena struktura upravljanja i izvršenja provedbe inicijative koja uključuje, između ostalog, odredbu o odgovarajućoj suradnji između lokalnih vlasti i struktura izvršenja, uključujući umjetnički tim;
(c)
postupak imenovanja glavnog i umjetničkog direktora i njihovih područja djelovanja;
(d)
da je marketinška i komunikacijska strategija sveobuhvatna i ističe da je ta inicijativa inicijativa Unije;
(e)
da struktura izvršenja obuhvaća osoblje s odgovarajućim vještinama i iskustvom potrebnim za planiranje, upravljanje i izvršenje kulturnog programa u godini naslova.
Članak 6.
Stručno povjerenstvo
1. Povjerenstvo nezavisnih stručnjaka („povjerenstvo”) osniva se kako bi provelo postupke odabira i praćenja.
2. Povjerenstvo se sastoji od 10 stručnjaka koje imenuju institucije i tijela Unije („europski stručnjaci”) u skladu sa stavkom 3.
3. Nakon organiziranja poziva za iskaz interesa Komisija predlaže skupinu potencijalnih europskih stručnjaka.
Europski parlament, Vijeće i Komisija odabiru tri stručnjaka iz te skupine i imenuju ih u skladu s vlastitim postupcima.
Odbor regija odabire jednog stručnjaka iz te skupine i imenuje ga u skladu s vlastitim postupcima.
Prilikom odabira europskih stručnjaka svaka od tih institucija i tijela Unije nastoji osigurati komplementarnost kompetencija, uravnoteženu geografsku raspodjelu te ravnotežu spolova u ukupnom sastavu povjerenstva.
4. Osim europskih stručnjaka, u svrhu odabira i praćenja grada iz države članice, dotična država članica ima pravo imenovati najviše dva stručnjaka u povjerenstvo u skladu s vlastitim postupcima te uz savjetovanje s Komisijom.
5. Svi stručnjaci moraju:
(a)
biti državljani Unije;
(b)
biti neovisni;
(c)
imati značajno iskustvo i stručno znanje u:
i.
području kulture;
ii.
kulturnom razvoju gradova; ili
iii.
organizaciji manifestacije europska prijestolnica kulture ili međunarodnog kulturnog događaja sličnog opsega i razine;
(d)
biti u poziciji da mogu odvojiti odgovarajući broj radnih dana godišnje za povjerenstvo.
6. Povjerenstvo imenuje svog predsjednika.
7. Europski stručnjaci imenuju se na razdoblje od tri godine.
Neovisno o prvom podstavku, u vezi s prvim osnivanjem povjerenstva, Europski parlament imenuje svoje stručnjake na tri godine, Komisija na dvije godine, a Vijeće i Odbor regija na jednu godinu.
8. Svi stručnjaci prijavljuju svaki stvarni ili mogući sukob interesa povezan s određenim gradom kandidatom. U slučaju takve prijave ili ako se pokaže da takav sukob interesa postoji, dotični stručnjak podnosi ostavku i odgovarajuća institucija ili tijelo Unije ili država članica zamjenjuju tog člana za preostali dio mandata u skladu s odgovarajućim postupkom.
Članak 7.
Podnošenje prijava u državama članicama
1. Svaka država članica odgovorna je za organizaciju natječaja u svojim gradovima u skladu s kalendarom.
2. Dotične države članice objavljuju poziv za podnošenje prijava najkasnije šest godina prije početka godine naslova.
Odstupajući od prvog podstavka, države članice koje imaju pravo imenovati grad koji će nositi naslov u 2020. objavljuju taj poziv što prije nakon 4. svibnja 2014.
Svaki poziv za podnošenje prijava sadrži obrazac za prijavu iz članka 4. stavka 1.
Rok za podnošenje prijava gradova kandidata u okviru svakog poziva za podnošenje prijava predviđa se najranije 10 mjeseci nakon objave poziva.
3. Dotične države članice podnose prijave Komisiji.
Članak 8.
Predodabir u državama članicama
1. Svaka predmetna država članica saziva povjerenstvo za sastanak predodabira s gradovima kandidatima najkasnije pet godina prije početka godine naslova.
Odstupajući od prvog podstavka, države članice koje imaju pravo imenovati grad koji će nositi titulu u 2020. mogu taj rok produljiti za najviše jednu godinu.
2. Nakon ocjene prijava u skladu s kriterijima povjerenstvo sastavlja popis gradova kandidata koji su ušli u uži izbor i objavljuje izvješće o predodabiru o svim prijavama te daje, između ostalog, preporuke gradovima iz užeg izbora.
3. Povjerenstvo dostavlja izvješće o predodabiru predmetnim državama članicama i Komisiji.
4. Svaka dotična država članica službeno odobrava popis koji se temelji na izvješću povjerenstva.
Članak 9.
Odabir u državama članicama
1. Gradovi kandidati koji su ušli u uži izbor dopunjuju i dorađuju svoje prijave kako bi ih uskladili s kriterijima i uzeli u obzir preporuke navedene u izvješću o predodabiru, te ih dostavljaju dotičnoj državi članici koja ih zatim prosljeđuje Komisiji.
2. Najkasnije devet mjeseci nakon sastanka predodabira svaka dotična država članica saziva povjerenstvo na sastanak odabira s gradovima kandidatima koji su ušli u uži izbor.
Kada je to potrebno, predmetna država članica, uz savjetovanje s Komisijom, može za razumno razdoblje produžiti taj devetomjesečni rok.
3. Povjerenstvo ocjenjuje dopunjene i dorađene prijave.
4. Povjerenstvo objavljuje izvješće o prijavama gradova u užem izboru zajedno s preporukom za imenovanje najviše jednog grada u dotičnoj državi članici.
Izvješće o odabiru također sadržava preporuke dotičnom gradu povezane s napretkom koji je potrebno ostvariti do početka godine naslova.
Povjerenstvo podnosi izvješće o odabiru dotičnoj državi članici i Komisiji.
5. Neovisno o stavku 4., ako ni jedan od gradova kandidata ne ispuni sve kriterije, povjerenstvo može predložiti da se naslov ne dodijeli za tu godinu.
Članak 10.
Predodabir i odabir u zemljama kandidatkinjama i potencijalnim kandidatima
1. Komisija je odgovorna za organizaciju natječaja u gradovima zemalja kandidatkinja i potencijalnih kandidata.
2. Komisija u Službenom listu Europske unije objavljuje poziv za podnošenje prijava najmanje šest godina prije početka godine naslova.
Svaki poziv za podnošenje prijava sadrži obrazac za prijavu iz članka 4. stavka 1.
Rok za podnošenje prijava u okviru svakog poziva za podnošenje prijava predviđa se najranije 10 mjeseci od objave poziva.
3. Predodabir gradova provodi povjerenstvo najmanje pet godina prije godine naslova, na temelju prijava za svaku od njih. Sastanak s gradovima kandidatima ne organizira se.
Nakon ocjene prijava u skladu s kriterijima povjerenstvo sastavlja popis gradova kandidata koji su ušli u uži izbor i objavljuje izvješće o predodabiru za sve prijave te daje, među ostalim, preporuke gradovima kandidatima iz užeg izbora.
Povjerenstvo dostavlja Komisiji izvješće o predodabiru.
4. Gradovi kandidati koji su ušli u uži izbor dopunjuju i dorađuju svoje prijave kako bi ih uskladili s kriterijima i uzeli u obzir preporuke navedene u izvješću o predodabiru te ih dostavljaju Komisiji.
Najkasnije devet mjeseci nakon sastanka predodabira Komisija saziva povjerenstvo za sastanak odabira s gradovima kandidatima iz užeg izbora.
Ako je to potrebno, Komisija može produžiti taj devetomjesečni rok za razumno razdoblje.
5. Povjerenstvo ocjenjuje dopunjene i dorađene prijave.
6. Povjerenstvo objavljuje izvješće o odabiru prijava gradova kandidata koji su ušli u uži izbor zajedno s preporukom za imenovanje najviše jednog grada u jednoj zemlji kandidatkinji ili potencijalnom kandidatu.
Izvješće o odabiru također sadržava preporuke dotičnom gradu u vezi s napretkom koji je potrebno ostvariti do početka godine naslova.
Povjerenstvo dostavlja Komisiji izvješće o odabiru.
7. Neovisno o stavku 6., ako ni jedan od gradova kandidata ne ispuni sve kriterije, povjerenstvo može preporučiti da se naslov ne dodijeli za tu godinu.
Članak 11.
Imenovanje
1. Svaka dotična država članica imenuje jedan grad da nosi naslov, na temelju preporuka navedenih u izvješću o odabiru koje sastavlja povjerenstvo, i o tom imenovanju, najkasnije četiri godine prije početka godine naslova, izvješćuje Europski parlament, Vijeće, Komisiju i Odbor regija.
Odstupajući od prvog podstavka, države članice koje imaju pravo imenovati gradove koji će nositi naslov za godinu 2020. mogu taj rok produljiti za najviše jednu godinu.
2. U slučaju zemalja kandidatkinja i potencijalnih kandidata, Komisija imenuje jedan grad koji će nositi naslov u odgovarajućim godinama na temelju preporuka navedenih u izvješću o odabiru koje sastavlja povjerenstvo, i o tom imenovanju, najkasnije četiri godine prije početka godine naslova, izvješćuje Europski parlament, Vijeće, Komisiju i Odbor regija.
3. Uz imenovanja iz stavaka 1. i 2. potrebno je priložiti obrazloženje koje se temelji na izvješćima povjerenstva.
4. Ako grad uključuje svoje okolno područje, imenovanje se odnosi na taj grad.
5. U roku od 2 mjeseca od obavijesti o imenovanjima, Komisija objavljuje popis gradova imenovanih europskim prijestolnicama kulture u Seriji C Službenog lista Europske unije.
Članak 12.
Suradnja između imenovanih gradova
Gradovi imenovani za istu godinu nastoje razviti vezu između svojih kulturnih programa i takva se suradnja može razmatrati u okviru postupka praćenja utvrđenog člankom 13.
Članak 13.
Praćenje
1. Povjerenstvo prati pripremu europskih prijestolnica kulture i pruža potporu imenovanim gradovima u godini naslova i savjete od trenutka njihova imenovanja do početka godine naslova.
2. U tu svrhu Komisija saziva tri sastanka za praćenje u kojima sudjeluju povjerenstvo i imenovani gradovi, kako slijedi:
(a)
tri godine prije početka godine naslova;
(b)
18 mjeseci prije početka godine naslova;
(c)
dva mjeseca prije početka godine naslova.
Dotična država članica ili zemlja kandidatkinja ili dotični potencijalni kandidat može imenovati jednog promatrača da prisustvuje tim sastancima.
Imenovani gradovi podnose Komisiji izvješća o napretku šest tjedana prije svakog sastanka za praćenje.
Tijekom sastanaka za praćenje povjerenstvo razmatra pripreme i daje savjete kako bi pomoglo imenovanim gradovima u pripremi kulturnog programa visoke kvalitete te učinkovite strategije. Povjerenstvo obraća posebnu pozornost na preporuke navedene u izvješću o odabiru i svim prethodnim izvješćima o praćenju navedenima u stavku 3.
3. Nakon svakog sastanka za praćenje povjerenstvo izdaje izvješće o praćenju o stanju priprema i mjerama koje je potrebno poduzeti.
Povjerenstvo svoja izvješća o praćenju šalje Komisiji te imenovanim gradovima i dotičnoj državi članici ili zemlji kandidatkinji ili potencijalnom kandidatu.
4. Osim sastanaka o praćenju Komisija može organizirati posjete povjerenstva za praćenje imenovanim gradovima kad god je to potrebno.
Članak 14.
Nagrada
1. Komisija može dodijeliti novčanu nagradu u čast Meline Mercouri („nagrada”) imenovanom gradu podložno financiranju dostupnom unutar odgovarajućeg višegodišnjeg financijskog okvira.
Pravni i financijski aspekti nagrade razmatraju se u okviru odgovarajućih programa Unije za potporu kulturi.
2. Novac od nagrade isplaćuje se do kraja ožujka u godini naslova, pod uvjetom da dotični imenovani grad nastavi ispunjavati obveze koje je preuzeo u fazi prijave, ispunjava kriterije i uzima u obzir preporuke navedene u izvješćima o odabiru i praćenju.
Smatra se da imenovani grad ispunjava obveze preuzete u fazi prijave ako nije došlo ni do kakve značajne promjene u programu i strategiji u razdoblju od faze prijave do godine naslova, a posebno ako:
(a)
proračun je održan na razini koja omogućuje izvršenje kulturnog programa visoke kvalitete u skladu s prijavom i kriterijima;
(b)
neovisnost umjetničkog tima adekvatno se poštuje;
(c)
europska je dimenzija ostala dovoljno snažna u konačnoj verziji kulturnog programa;
(d)
marketinška i komunikacijska strategija te promidžbeni materijal koji upotrebljava imenovani grad jasno odražavaju činjenicu da je ta inicijativa, inicijativa Unije;
(e)
postoje planovi za praćenje i evaluaciju utjecaja naslova na imenovani grad.
Članak 15.
Praktične mjere
Komisija posebno:
(a)
osigurava cjelokupnu usklađenost inicijative;
(b)
osigurava suradnju između država članica i povjerenstva;
(c)
s obzirom na ciljeve iz članka 2. i na kriterije, utvrđuje smjernice za pomaganje u postupcima odabira i praćenja u bliskoj suradnji s povjerenstvom;
(d)
osigurava tehničku potporu povjerenstvu;
(e)
na svojoj internetskoj stranici objavljuje sva izvješća povjerenstva;
(f)
drži dostupnima javnosti sve relevantne informacije i doprinosi vidljivosti inicijative na europskoj i međunarodnoj razini;
(g)
jača razmjenu iskustava i dobre prakse između prošlih, sadašnjih i budućih gradova nositelja naslova, kao i gradova kandidata, te zagovara šire promicanje izvješća o evaluaciji gradova i stečenih iskustava.
Članak 16.
Evaluacija
1. Svaki dotični grad odgovoran je za evaluaciju rezultata svoje godine kao europske prijestolnice kulture.
Komisija utvrđuje zajedničke smjernice i pokazatelje za dotične gradove koji se temelje na ciljevima iz članka 2. i na kriterijima kako bi osigurala usklađen pristup postupku evaluacije.
Dotični gradovi sastavljaju svoja izvješća o evaluaciji i prosljeđuju ih Komisiji do 31. prosinca godine koja slijedi nakon godine naslova.
Komisija objavljuje izvješća o evaluaciji na svojoj internetskoj stranici.
2. Uz evaluaciju gradova, Komisija osigurava i redovitu provedbu vanjskih i neovisnih evaluacija rezultata inicijative.
Vanjske i neovisne evaluacije usmjerene su na smještanje svih prošlih europskih prijestolnica kulture u europski kontekst omogućujući izvođenje usporedbi i izvlačenje korisnih pouka za buduće europske prijestolnice kulture, kao i za sve europske gradove. Te evaluacije uključuju ocjenjivanje inicijative kao cjeline, uključujući učinkovitost postupaka koji su potrebni za njezinu realizaciju, njezin utjecaj te načina na koje ju je moguće poboljšati.
Komisija podnosi Europskom parlamentu, Vijeću i Odboru regija sljedeća izvješća na temelju tih evaluacija, uz koja prema potrebi prilaže relevantne prijedloge:
(a)
početno privremeno izvješće do 31. prosinca 2024.;
(b)
drugo privremeno izvješće do 31. prosinca 2029.;
(c)
naknadno izvješće do 31. prosinca 2034.
Članak 17.
Stavljanje izvan snage i prijelazna odredba
Odluka br. 1622/2006/EZ stavlja se izvan snage. Međutim ta se Odluka i dalje primjenjuje na gradove koji su imenovani ili su u postupku imenovanja europskim prijestolnicama kulture za godine od 2013. do 2019.
Članak 18.
Stupanje na snagu
Ova Odluka stupa na snagu dan nakon dana objave u Službenom listu Europske unije.
Sastavljeno u Strasbourgu 16. travnja 2014.