KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 29. april 2014
om statsstøtte SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N) gennemført af Grækenland til fordel for Eurobank Group vedrørende: rekapitalisering og omstrukturering af Eurobank Ergasias S.A., omstruktureringsstøtte til Proton Bank gennem oprettelse af og kapitaltilførsel til Nea Proton Bank og den græske finansielle stabilitetsfonds yderligere rekapitalisering af Nea Proton Bank og afvikling af Hellenic Postbank gennem oprettelse af et overgangsinstitut (»bridge bank«)
(meddelt under nummer C(2014) 2933)
(Kun den engelske udgave er autentisk)
(2014/885/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
efter at have opfordret medlemsstaterne og andre interesserede parter til at fremsætte bemærkninger i henhold til ovennævnte bestemmelser (1), og
og ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
1.1. PROCEDURER FOR EUROBANK GROUP (2) (I DET FØLGENDE BENÆVNT »BANKEN« (3))
(1)
Ved beslutning af 19. november 2008 godkendte Kommissionen en ordning med titlen »Support Measures for the Credit Institutions in Greece« (den græske bankstøtteordning), der skulle sikre stabiliteten i det græske finansielle system. Den græske bankstøtteordning tillader støtte i henhold til sine tre underliggende foranstaltninger, nemlig en rekapitaliseringsforanstaltning, en garantiforanstaltning og en foranstaltning med statsobligationslån (4). I maj 2009 blev EFG Eurobank Ergasias S.A. (5) rekapitaliseret af Grækenland i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen.
(2)
I betragtning 14 til beslutningen af 19. november 2008 angives det, at der ville blive anmeldt en omstruktureringsplan til Kommissionen i henseende til rekapitaliseringsforanstaltningens støttemodtagere.
(3)
Den 2. august 2010 indsendte de græske myndigheder en omstruktureringsplan for Eurobank Group til Kommissionen. Kommissionen registrerede denne plan og de senere ajourføringer heraf samt yderligere oplysninger, som blev indsendt af de græske myndigheder som sag SA.30342 (PN 26/2010) og siden sag SA.32789 (2011/PN).
(4)
Banken har gentagne gange modtaget statsgarantier for gældsinstrumenter og statsobligationslån i henhold til den græske bankstøtteordning (6). Den modtog også statsgaranteret nødlikviditetsstøtte (»statsgaranteret ELA«).
(5)
Den 20. april 2012 afgav stabilitetsfonden en tilsagnserklæring til banken, hvorved den forpligtede sig til at medvirke ved den planlagte udvidelse af bankens aktiekapital. Den 28. maj 2012 bevilgede stabilitetsfonden en bro-rekapitalisering på 3 970 mio. EUR til banken (i det følgende benævnt »første bro-rekapitalisering«).
(6)
I maj 2012 anmeldte de græske myndigheder den tilsagnserklæring til Kommissionen, som stabilitetsfonden havde afgivet til banken. Kommissionen registrerede den som en ikkeanmeldt støtteforanstaltning (sag SA.34825 (2012/NN), idet foranstaltningen allerede var gennemført.
(7)
Den 27. juli 2012 indledte Kommissionen en formel undersøgelsesprocedure af første bro-rekapitalisering (i det følgende benævnt »Eurobank-indledningsafgørelsen«) (7).
(8)
I december 2012 bevilgede stabilitetsfonden endnu en bro-rekapitalisering på 1 341 mio. EUR til banken (i det følgende benævnt »anden bro-rekapitalisering«). Den 21. december 2012 afgav stabilitetsfonden også en tilsagnserklæring til banken, hvorved den forpligtede sig til at medvirke ved en udvidelse af bankens aktiekapital og ved udstedelsen af konvertible kapitalinstrumenter for et maksimalt beløb på 528 mio. EUR (8). De græske myndigheder anmeldte disse foranstaltninger til Kommissionen den 27. december 2012.
(9)
I maj 2013 deltog stabilitetsfonden i udvidelsen af bankens aktiekapital, som det var aftalt i december 2012. Den omlagde første og anden bro-rekapitalisering til egenkapital og foretog en kapitaltilførsel på yderligere 528 mio. EUR til banken (i det følgende benævnt »rekapitaliseringen foråret 2013«).
(10)
Den 19. december 2013 fremsendte de græske myndigheder oplysninger til Kommissionen om vilkårene for rekapitaliseringen foråret 2013.
(11)
Den 31. marts 2014 afgav stabilitetsfonden en tilsagnserklæring til banken, hvorved den forpligtede sig til at medvirke ved den planlagte udvidelse af bankens aktiekapital.
(12)
Den 16. april 2014 indsendte de græske myndigheder en endelig omstruktureringsplan for banken (i det følgende benævnt »omstruktureringsplanen«) til Kommissionen. Også stabilitetsfondens forpligtelse til fuldt ud at garantere for bankens kommende rekapitalisering blev anmeldt til Kommissionen af de græske myndigheder. Samme dag fremsendte de oplysninger om den statsgaranterede ELA. De anførte, at de fortsat ønskede at forsyne banken med denne likviditetsstøtte samt statsgarantier for gældsinstrumenter og statsobligationslån i henhold til den græske bankstøtteordning (9).
(13)
Kommissionen afholdt talrige møder og telefonkonferencer og udvekslede mange e-mails med repræsentanter for de græske myndigheder og banken.
(14)
Grækenland accepterer, at nærværende afgørelse undtagelsesvis kun vedtages på engelsk.
1.2. PROCEDURE VEDRØRENDE DE OPKØBTE VIRKSOMHEDER
1.2.1. Procedure vedrørende Nea Proton Bank
(15)
Den 26. juli 2012 vedtog Kommissionen en afgørelse i statsstøttesag SA.34488 (2012/C), »Støtte til Nea Proton Bank gennem oprettelse af og kapitaltilførsel til Nea Proton Bank« (10) (i det følgende benævnt »Nea Proton-indledningsafgørelsen«). Ved den afgørelse indledte Kommissionen en formel undersøgelsesprocedure vedrørende: i) den kapitaltilførsel, der blev ydet af Hellenic Deposit and Investment Guarantee Fund's (i det følgende benævnt »HDIGF«) via dens afviklingsordning og af stabilitetsfonden til dækning af det udækkede finansieringsbehov på 1 121,6 mio. EUR mellem Proton Banks aktiver og passiver, som var blevet overført til Nea Proton Bank, ii) en tilførsel af startkapital på 250 mio. EUR fra stabilitetsfonden til Nea Proton Bank og iii) en tilførsel af yderligere aktiekapital på 300 mio. EUR fra stabilitetsfonden til Nea Proton Bank, som man forventede, da Nea Proton-indledningsafgørelsen blev vedtaget. Kommissionen opfordrede Grækenland til at fremsætte bemærkninger og fremsende al information, der måtte kunne medvirke til at vurdere støtteforanstaltningerne. I første afsnit i Nea Proton-indledningsafgørelsen beskrives proceduren nøje vedrørende Proton Bank, herunder afviklingen af Proton Bank, stiftelsen af Nea Proton Bank, finansieringen af mankoen og tilførslen af startkapital fra stabilitetsfonden til Nea Proton Bank.
(16)
Den 1. august 2012 indskød stabilitetsfonden yderligere aktiekapital for i alt 230 mio. EUR i Nea Proton Bank.
(17)
Den 5. september 2012 fremsendte Grækenland bemærkninger til Nea Proton-indledningsafgørelsen, som var udarbejdet af den græske nationalbank og stabilitetsfonden.
(18)
Den 31. december 2012 indskød stabilitetsfonden endnu en gang yderligere aktiekapital for i alt 35 mio. EUR i Nea Proton Bank.
(19)
I maj 2013 igangsatte stabilitetsfonden afhændelsen af Nea Proton Bank.
(20)
Den 12. juli 2013 oplyste de græske myndigheder Kommissionen om bankens hensigt om at købe Nea Proton Bank. Kommissionen svarede den 15. juli 2013.
(21)
Den 15. juli 2013 underskrev banken en bindende aftale med stabilitetsfonden om at erhverve 100 % af aktierne og stemmerettighederne i Nea Proton Bank for en købspris af 1 EUR, og stabilitetsfonden forpligtede sig til at rekapitalisere Nea Proton Bank forud for salget heraf med et kontant indskud på 395 mio. EUR.
(22)
Den 29. juli 2013 anmeldte de græske myndigheder denne kapitaltilførsel på 395 mio. EUR til Nea Proton Bank til Kommissionen.
1.2.2. Procedure vedrørende New TT Bank
(23)
Den 6. maj 2013 vedtog Kommissionen en afgørelse i statsstøttesag SA.31155 (2013/C), »Statsstøtte til Hellenic Postbank S.A. gennem oprettelse af og kapitaltilførsel til overgangsinstituttet New Hellenic Postbank S.A.« (i det følgende benævnt »New TT-indledningsafgørelsen«) (11). Ved den afgørelse indledte Kommissionen den formelle undersøgelsesprocedure vedrørende: i) en kapitaltilførsel på 500 mio. EUR fra stabilitetsfonden til New TT Hellenic Postbank S.A. (i det følgende benævnt »New TT Bank«, ii) en tilførsel på 4,1 mia. EUR (12) til dækning af det udækkede finansieringsbehov (13), der var resultatet af overførslen af aktiviteterne i Hellenic Postbank S.A. (i det følgende benævnt »TT Bank«) til New TT Bank, iii) en kapitaltilførsel til TT Bank på 224,96 mio. EUR fra Grækenland i form af præferenceaktier i henhold til den græske bankstøtteordning og iv) et tilskud på 0,68 mia. EUR fra HDIGF til aktiverne i T Bank S.A. (i det følgende benævnt »T Bank«), som var blevet overført til TT Bank. Kommissionen opfordrede Grækenland til at fremsætte bemærkninger og fremsende al information, der måtte kunne medvirke til at vurdere omstruktureringsstøtten. I første afsnit af New TT-indledningsafgørelsen beskrives nøje procedurerne vedrørende afviklingen af T Bank ved salg til TT Bank og afviklingen af TT Bank ved stiftelsen af New TT Bank.
(24)
I juni 2013 igangsatte stabilitetsfonden afhændelsen af New TT Bank.
(25)
Den 15. juli 2013 oplyste de græske myndigheder Kommissionen om stabilitetsfondens beslutning om at sælge New TT Bank til banken og begrundelserne for denne beslutning.
(26)
Den 15. juli 2013 underskrev banken en bindende aftale med stabilitetsfonden om at erhverve 100 % af aktierne og stemmerettighederne i New TT Bank.
(27)
Den 19. juli 2013 fremsendte Grækenland bemærkninger til New TT-indledningsafgørelsen.
2. BESKRIVELSE
2.1. BANKEN OG DENS VANSKELIGHEDER
2.1.1. Den græske banksektors situation generelt
(28)
Grækenlands bruttonationalprodukt (BNP) faldt med 20 % fra 2008 til 2012 som vist i tabel 1. Som følge heraf har de græske banker oplevet en hastigt stigende misligholdelsesgrad på lån ydet til græske husholdninger og virksomheder (14). Denne udvikling har været en belastning for de græske bankers aktivbeholdninger og øget kapitalbehovet.
Tabel 1
Real BNP-vækst i Grækenland, 2008-2013
Grækenland
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Real BNP-vækst, %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-6,4
- 4 (skøn)
Kilde:
Eurostat:http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(29)
Desuden iværksatte Grækenland i februar 2012 en obligationsombytning for den private sektor kaldet »Private Sector Involvement« (i det følgende benævnt »PSI-programmet«). En række græske banker deltog i PSI-programmet, hvorunder den græske regering tilbød eksisterende private obligationsejere nye værdipapirer (herunder nye græske statsobligationer (GSO'er), værdipapirer med BNP-afhængigt udbytte og PSI-vouchers udstedt af den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet (EFSF)) i bytte for eksisterende græske statsobligationer med en nominel diskonteringssats på 53,5 % og længere løbetider (15). De græske myndigheder bekendtgjorde resultaterne af denne obligationsombytning den 9. marts 2012 (16). Ombytningen resulterede i betydelige tab for obligationsejerne (skønnet af den græske nationalbank til et tab for de græske banker på gennemsnitligt 78 % af den pålydende værdi af gamle græske statsobligationer) og deraf følgende kapitalbehov, som blev bogført med tilbagevirkende kraft i de græske bankers 2011-regnskaber.
Tabel 2
Samlede PSI-tab hos de største græske banker (mio. EUR)
Banker
Pålydende værdi af GSO'er
Pålydende værdi af statslige lån
Samlet pålydende værdi
PSI-tab på GSO'er
PSI-tab på statslige lån
Samlet bruttotab på PSI
Samlet bruttotab på PSI/Tier-1 kernekapital (17) %
Samlet bruttotab på PSI/samlede aktiver %
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Postbank (TT Bank)
4 197
175
4 372
3 306
138
3 444
618,3
24,8
Nea Proton Bank
934
0
934
216
0
216
378,8
12,6
Kilde:
Bank of Greece, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, december 2012, s. 14.
(30)
Eftersom de græske banker manglede kapital i betydelig grad som følge af PSI-programmet og den fortsatte recession, blev der stillet midler til rådighed for disse bankers rekapitalisering i medfør af memorandummet om økonomisk politik og finanspolitik (Memorandum of Economic and Financial Policies, i det følgende benævnt »MEFP«) af 11. marts 2012 i andet tilpasningsprogram for Grækenland indgået mellem den græske regering, Den Europæiske Union, Den Internationale Valutafond (IMF) og Den Europæiske Centralbank (ECB). De græske myndigheder anslog bankernes samlede rekapitaliseringsbehov og afviklingsomkostninger, der skulle finansieres i henhold til programmet, til 50 mia. EUR (18). Dette beløb blev beregnet på grundlag af en stresstest udført af den græske nationalbank for perioden fra december 2011 til udgangen af december 2014 (i det følgende benævnt »2012-stresstesten«), som var baseret på Blackrocks prognose for tab på lån (19). Midlerne til rekapitaliseringen af de græske banker udbetales gennem stabilitetsfonden. Tabel 3 viser en oversigt over beregningen af kapitalbehovet hos de største græske banker, som det er fremgået af 2012-stresstesten.
Tabel 3
Stresstest 2012: De største græske bankers kapitalbehov (mio. EUR)
Banker
Reference-CT1 (dec. 2011)
Samlet bruttotab på PSI
(dec. 2011)
Hensættelser vedrørende PSI
(juni 2011)
Prognoser for akkumuleret
bruttotab for kreditrisiko
Hensættelser til tab på lån
(dec. 2011)
Intern kapitaldannelse
Mål-CT1 (dec. 2014)
Kapitalbehov
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Nea Proton Bank
57
- 216
48
- 482
368
34
115
305
Kilde:
Bank of Greece, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, december 2012, s. 8.
(31)
Ifølge MEFP af marts 2012 vil banker, der indsender planer for rentabel kapitalisering, få lejlighed til at ansøge om og modtage offentlig støtte på en måde, som bevarer den private sektors incitamenter til at tilføre kapital og dermed minimere byrden for skatteborgerne (20). Den græske nationalbank mente kun, at de fire største banker var rentable (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank og Alpha Bank) (21). De modtog den første rekapitalisering fra stabilitetsfonden i maj 2012.
(32)
De nationale indlån i bankerne i Grækenland faldt med 37 % i alt fra udgangen af 2009 til juni 2012 som følge af recessionen og den politiske usikkerhed. De fire banker måtte betale mere i indlånsrente for at holde på indskuddene. Indlånsomkostningerne steg og indskrænkede bankernes nettorentetillæg. Da de græske banker blev udelukket fra engrosfinansieringsmarkederne, blev de helt afhængige af finansiering fra Eurosystemet (22), hvoraf en stigende del var likviditetsstøtte i en nødsituation (ELA) ydet af den græske nationalbank. De beløb, som disse banker modtog, var særlig store i andet halvår af 2012.
(33)
Efter valget i juni 2012 begyndte det samlede indskud atter at stige. Den samlede finansiering fra Eurosystemet af de græske banker er faldet siden 31. december 2012.
(34)
Den 3. december 2012 iværksatte Grækenland et tilbagekøbsprogram for de nye GSO'er, som bankerne havde modtaget i forbindelse med PSI-programmet, til kurser fra 30,2 % til 40,1 % af den nominelle værdi (23). De græske banker deltog i dette tilbagekøbsprogram, som udløste yderligere tab på deres balance, idet det regnskabsmæssige tab (dvs. forskellen mellem markedsværdien og den nominelle værdi), der blev bogført i forbindelse med PSI-programmet, var definitivt og uigenkaldeligt (24).
(35)
I december 2012 fik de fire største græske banker endnu en rekapitalisering af stabilitetsfonden.
(36)
I efteråret 2013 iværksatte den græske nationalbank endnu en stresstest for at vurdere, hvor solide de græske bankers kapitalposition var, både i et referencescenarie og et negativt scenarie.
(37)
I juli 2013 engagerede den græske nationalbank en rådgiver til at udføre en diagnostisk undersøgelse af alle græske bankers udlånsportefølje. Denne rådgiver udarbejdede prognoser for tab på lån (i tabellen benævnt »PTL«) for alle de græske bankers nationale udlånsporteføljer samt for lån med græsk risiko i udenlandske filialer og datterselskaber over en tidshorisont på 3,5 år og for lånenes fulde løbetid. Analysen omfattede prognoser for tab på lån i to makroøkonomiske scenarier, et referencescenarie og et negativt scenarie. Prognoserne for tab på lån i udenlandske udlånsporteføljer blev vurderet af den græske nationalbank ved hjælp af input fra rådgiveren.
(38)
På baggrund af rådgiverens vurdering af prognoserne for tab på lån foretog den græske nationalbank en vurdering af kapitalbehovet med teknisk bistand fra en anden rådgiver.
(39)
De centrale elementer i kapitalbehovsvurderingen i 2013-stresstesten var i) prognoserne for tab på lån (25) for bankernes udlånsportefølje på et konsolideret grundlag for græsk risiko og udenlandsk risiko fratrukket eksisterende lånereserver og ii) den anslåede driftsrentabilitet hos bankerne i perioden fra juni 2013 til december 2016 baseret på en konservativ justering af omstruktureringsplanerne, som var indsendt til den græske nationalbank i løbet af fjerde kvartal af 2013. Tabel 4 viser en oversigt over beregningen af kapitalbehovet hos de største græske banker, der er foretaget på et konsolideret grundlag i referencescenariet i denne 2013-stresstest.
Tabel 4
Stresstest 2013: Kapitalbehovet hos de græske banker, beregnet på et konsolideret grundlag i referencescenariet (mio. EUR)
Banker
Reference-CT1 (juni 2013) (1)
Hensættelser til tab på lån
(juni 2013) (2)
PTL for græsk risiko (3)
PTL for udenlandsk risiko (26) (4)
Intern kapitaldannelse (5)
Stresstest-CT1 (dec. 2016) (6)
Kapitalbehov
(7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (27)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (28)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Kilde:
Bank of Greece, 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector, marts 2014, s. 42.
(40)
Den 6. marts 2013 bekendtgjorde den græske nationalbank resultatet af 2013-stresstesten og anmodede bankerne om at indsende deres planer for rejsning af kapital inden medio april 2014 til dækning af kapitalbehovet i referencescenariet.
2.1.2. Bankens økonomiske aktiviteter
(41)
Banken yder generelle banktjenester, primært i Grækenland og Øst- og Sydøsteuropa (Cypern, Rumænien, Bulgarien, Serbien og Ukraine). Den tilbyder den fulde vifte af bank- og finansprodukter og tjenesteydelser til private såvel som erhvervslivet. Den driver detail- og forretningsbankvirksomhed og private banking, formueforvaltning, forsikring, finansiering, kapitalmarkedsydelser og andre tjenesteydelser. Banken er anmeldt som aktieselskab i Grækenland, og dens aktier noteres på Athens fondsbørs. Den 31. december 2012 beskæftigede banken i alt 17 427 personer, hvoraf omtrent halvdelen arbejdede i Øst- og Sydøsteuropa og halvdelen i Grækenland (29).
(42)
Banken deltog i PSI-programmet og ombyttede GSO'er og statslige lån med en pålydende værdi af 7 336 mio. EUR. Dens samlede PSI-relaterede omkostning beløb sig til ca. 5 781 mio. EUR før skat og blev fuldt ud bogført i 2011-regnskaberne (30). Under tilbagekøbsprogrammet i december 2012 solgte banken de nye GSO'er, den havde modtaget i forbindelse med PSI, til en meget lavere kurs end den nominelle værdi. Dette salg krystalliserede bankens tab på de nye GSO'er.
(43)
Bankens nøgletal i december 2010, december 2011, december 2012 og december 2013 (konsoliderede data) vises i tabel 5.
Tabel 5
Eurobanks nøgletal 2010, 2011, 2012 og 2013
Driftsregnskab
(i mio. EUR)
2010
2011
2012
2013
(inkl. New TT Bank og Nea Proton Bank fra datoen for opkøbet af dem)
Nettorenteindtægt
2 103
2 965
1 461
1 294
Driftsindtægter i alt
2 730
2 226
1 755
1 587
Driftsudgifter i alt
-1 280
-1 123
-1 052
-1 071
Indtægter før hensættelser
1 450
1 103
703
516
Tab på kreditrisiko
-1 273
-1 328
-1 655
-1 920
Tab på PSI
-6 012
- 363
Andre tab
- 737
- 373
- 522
Nettofortjeneste/tab
84
-5 496
-1 440
-1 157
Udvalgte nøgletal (mio. EUR)
31. december 2010
31. december 2011
31. december 2012
31. december 2013 (inkl. New TT Bank og Nea Proton Bank)
Samlet tilgodehavende hos kunder (lån og forskud)
53 412
48 094
43 171
45 610
Indlån i alt
41 173
32 459
30 752
41 535
Aktiver i alt
87 188
76 822
67 653
77 586
Egenkapital i alt (31)
6 094
875
- 685
4 523
Kilder:
2013: Financial results2013 - Consolidated financial statements, s. 3 og 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012 og 2011: Financial results2012 - Consolidated financial statements, s. 3 og 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010: EFG Eurobank-Press Release, Full Year 2011 Results, s. 5 og 6: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf
(44)
Tabel 5 illustrerer, at banken ud over de enorme tab, den bogførte i 2011 på grund af PSI-programmet (5 781 mio. EUR (32)), led under vigende indtjening (bl.a. på grund af de højere indlånsomkostninger) og store og stigende værdiforringelser på sin udlånsportefølje i Grækenland og i udlandet. Bankens likviditetsstilling blev hårdt ramt af indlånsflugten, og forholdet mellem udlån og indlån nåede 148 % pr. 31. december 2011, mens 42 % af dens balance blev finansieret af Eurosystemet pr. samme dato.
(45)
Ifølge 2013-stresstesten, hvis resultater blev bekendtgjort den 6. marts 2014, anslog den græske nationalbank bankens kapitalbehov til 2 945 mio. EUR i referencescenariet. Det beløb var fratrukket afbødende foranstaltninger, dvs. at det på forhånd var antaget, at banken ville udføre afbødende foranstaltninger i form af afhændelser, som måtte formodes at bidrage til nedbringelsen af kapitalbehovet.
(46)
Til dækning af det identificerede kapitalbehov på 2 945 mio. EUR foreslog banken skærpede afbødende foranstaltninger, som imidlertid kun vil generere en smule mere samlet set end antaget af den græske nationalbank, da den beregnede kapitalbehovet. Disse afbødende foranstaltninger omfatter salg af yderligere aktiver (salg af […] (33), salg af […] % af forsikringsdatterselskab og nedbringelse af deltagelsen i fast ejendom til 20 % af […]) (34).
(47)
Eftersom disse skærpede afbødende foranstaltninger kun kan dække en meget lille del af det identificerede kapitalbehov, besluttede aktionærerne på den ekstraordinære generalforsamling den 12. april 2014 at skride til en kapitalforhøjelse på 2 864 mio. EUR. Forhøjelsen sker i form af en emission til internationale investorer uden fortegningsret og en offentlig aktieemission i Grækenland. Hvis efterspørgslen fra private investorer ikke er tilstrækkelig til at dække hele kapitalforhøjelsen, vil stabilitetsfonden dække differencen ved at tegne de resterende nye aktier på betingelse af bankens forudgående konvertering af eksisterende efterstillede kapitalinstrumenter til aktier.
2.2. BANKENS KØB AF GRÆSKE BANKAKTIVITETER
(48)
Den 15. juli 2013 underskrev banken to bindende aftaler med stabilitetsfonden om at erhverve 100 % af aktierne og stemmerettighederne i Nea Proton Bank og New TT Bank.
2.2.1. Køb af Nea Proton Bank
Afvikling af Proton Bank og Nea Proton Bank
(49)
Den 9. oktober 2011 iværksatte den græske nationalbank afviklingen af Proton Bank. Proton Banks licens blev tilbagekaldt af den græske nationalbank, som satte den til afvikling (35).
(50)
På forslag fra den græske nationalbank og efter finansministerens beslutning (36) blev Nea Proton Bank stiftet som et overgangsinstitut og fik overført alle Proton Banks indlån (detail- og bankindskud og statslige indlån), filialnettet og udvalgte aktiver (låne- og sikkerhedsporteføljer). Kapitalfordringer, efterstillet gæld og højrisikolån blev stående i Proton Bank. Stabilitetsfonden tilførte startkapital for 250 mio. EUR (37) til Nea Proton Bank og var eneaktionær. Nea Proton Banks åbningsbalance var ca. 3 mia. EUR.
(51)
Ved udgangen af 2011 beløb Nea Proton Banks risikovægtede aktiver (38) sig til 1,2 mio. EUR.
Bankens køb af Nea Proton Bank
(52)
Den græske lov om bankafvikling kræver, at stabilitetsfonden afhænder sine aktier i et overgangsinstitut inden to år fra datoen for ministerbeslutningen om stiftelse af det pågældende overgangsinstitut (39). I overensstemmelse med denne forpligtelse og i henhold til MEFP skred stabilitetsfonden til salg af sine aktier i Nea Proton Bank. Stabilitetsfondens finansielle rådgiver kontaktede en bred vifte af potentielle investorer (herunder græske banker, udenlandske banker og finansielle sponsorer), men kun to, nemlig banken og en amerikansk hedgefond, afgav endelige bud. Kun bankens bud blev anset for at være i overensstemmelse med stabilitetsfondens udbudsvejledning (»process letter«) og derfor gyldigt.
(53)
Pr. 31. maj 2013 beløb Nea Proton Banks risikovægtede aktiver sig til 811 mio. EUR og dens lovpligtige kapital til -203 mio. EUR. Samme dag havde Nea Proton Bank behov for en samlet rekapitalisering på 276 mio. EUR for at nå op på 9 % i Tier-1 kernekapital (CT1). Banken betalte kontant 1 EUR for samtlige aktier og stemmerettigheder i Nea Proton Bank. Banken anmodede stabilitetsfonden om at tilføre Nea Proton Bank en kapital på 395 mio. EUR, som ud over de 276 mio. EUR, der var behov for til at bringe Nea Proton Banks solvensgrad tilbage på 9 %, ville sikre den yderligere 119 mio. EUR i reserve til at klare yderligere hensættelser til tab på lån og forventede tab før skat frem til 2016. I henhold til salgsvilkårene forpligtede stabilitetsfonden sig til at dække Nea Proton Banks kapitalbehov forud for gennemførelsen af transaktionen ved at bidrage med 395 mio. EUR kontant.
2.2.2. Køb af New TT Bank
Afvikling af TT Bank og New TT Bank
(54)
Den 18. januar 2013 iværksatte den græske nationalbank afviklingen af TT Bank. TT Banks licens blev tilbagekaldt af den græske nationalbank, som satte den til afvikling (40).
(55)
På forslag fra den græske nationalbank og efter finansministerens beslutning (41) blev New TT Bank stiftet som et overgangsinstitut og fik overført aktiver for 10,8 mia. EUR (kontanter, skatkammerbeviser, honorerede lån, detailindskud, central finansiering og GSO'er (42)). Nettoaktiver for i alt 1,2 mia. EUR forblev i TT Bank »i form af« kapitalfordringer, nødlidende lån, TT's skatteaktiver og -passiver og afgifter af enhver slags. Stabilitetsfonden tilførte startkapital for 500 mio. EUR til New TT Bank og var eneaktionær. New TT Banks åbningsbalance var ca. 15,1 mia. EUR.
Bankens køb af New TT Bank
(56)
Som led i MEFP-forpligtelserne skred stabilitetsfonden til salg af sine aktier i New TT Bank. Således opfyldte den også sin forpligtelse til at afhænde sine aktier i dette overgangsinstitut inden to år efter stiftelsen heraf. Stabilitetsfondens finansielle rådgiver kontaktede en bred vifte af potentielle investorer, herunder græske banker, udenlandske banker og finansielle sponsorer. Kun de fire største græske banker afgav endeligt bud, og bankens bud blev foretrukket.
(57)
Banken gav tilsagn om at betale i alt 681 mio. EUR i form af nyudstedte ordinære aktier til køb af New TT Bank. Ifølge tegningsaftalen kunne bankens første betaling justeres på grundlag af en værdiansættelse af nettoværdien (43).
(58)
Derfor godkendte aktionærerne på den ekstraordinære generalforsamling i banken den 26. august 2013 forhøjelsen af bankens aktiekapital med 425 625 000 EUR ved udstedelse af 1 418 750 000 nye ordinære aktier (44) til emissionskurs 0,48 EUR pr. stk. og en nominel værdi af 0,3 EUR pr. stk. Kapitalforhøjelsen blev tegnet fuldt ud af stabilitetsfonden mod et vederlag i naturalier. Dette naturaliebidrag bestod i alle aktierne i New TT Bank, som stabilitetsfonden ejede, til en samlet værdi af 681 mio. EUR. Med denne transaktion øgede stabilitetsfonden sin aktiebeholdning i banken fra 93,5 % til 95,2 %.
2.3. STØTTEFORANSTALTNINGER
(59)
Banken modtog støtte via kapitalforanstaltningerne A, B1, B2, B3, B4 og C og likviditetsforanstaltningerne L1 og L2. Proton Bank og Nea Proton Bank modtog støtte i henhold til følgende foranstaltninger: Pr1, Pr2 Pr3, NP1, NP2 og NP3. T Bank, TT Bank og New TT Bank modtog støtte i henhold til foranstaltning T, TT, NTT1 og NTT2.
2.3.1. Støtteforanstaltninger bevilget til banken i henhold til den græske bankstøtteordning
(60)
Banken har fået flere former for støtte ifølge den græske bankstøtteordning, rekapitaliseringsforanstaltningen, garantiforanstaltningen og foranstaltningen med statsobligationslån.
2.3.1.1. Statslig likviditetsstøtte ydet i henhold til garantiforanstaltningen og foranstaltningen med statsobligationslån (foranstaltning L1)
(61)
Banken har modtaget og modtager fortsat støtte i henhold til garantiforanstaltningen og foranstaltningen med statsobligationslån. Denne støtte vil i denne afgørelse blive betegnet som »foranstaltning L1«. Pr. 30. november 2013 (45) beløb garantierne til banken sig til ca. 13,9 mia. EUR. Pr. den dato havde banken ingen udestående statsobligationslån. Pr. 15. april 2011 havde banken modtaget statsobligationslån for 1 737 mio. EUR og fået statsgarantier for 13,6 mia. EUR i henhold til den græske bankstøtteordning.
(62)
I omstruktureringsplanen for banken, som de græske myndigheder fremsendte til Kommissionen den 16. marts 2014, angav de græske myndigheder, at de havde til hensigt at fortsætte med at yde garantier og statsobligationslån i henhold til ordningen i omstruktureringsperioden.
2.3.1.2. Statslig rekapitalisering ydet i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen i den græske bankstøtteordning (foranstaltning A)
(63)
I maj 2009 modtog banken en kapitaltilførsel på 950 mio. EUR (46) (foranstaltning A) i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen i den græske bankstøtteordning. Denne kapitaltilførsel svarede til ca. 2 % af bankens risikovægtede aktiver på det pågældende tidspunkt.
(64)
Rekapitaliseringen skete med præferenceaktier tegnet af Grækenland og med en udbyttebetaling på 10 % og en løbetid på fem år. I 2010 blev præferenceaktiernes løbetid forlænget og udbyttesatsen forhøjet. Hvis præferenceaktierne fremover ikke indløses inden fem år fra udstedelsen, og der ikke er truffet en beslutning af aktionærerne på generalforsamlingen om indløsningen af dem, vil den græske finansminister forhøje udbyttebetalingen med 2 % om året kumulativt (dvs. en udbyttebetaling på 12 % i år seks, 14 % i år syv osv.).
2.3.2. Statsgaranteret ELA (foranstaltning L2)
(65)
ELA er en ekstraordinær foranstaltning, der sætter et solvent pengeinstitut, som står over for midlertidige likviditetsproblemer, i stand til at modtage finansiering fra Eurosystemet, uden at en sådan transaktion er en del af den fælles pengepolitik. Den rente, som et sådant pengeinstitut betaler for ELA, er […] basispoint højere end den rente, det betaler for den almindelige centralbankbaserede refinansiering.
(66)
Den græske nationalbank har ansvaret for ELA-programmet, hvilket betyder, at enhver omkostning og risiko ved tilvejebringelsen af likviditetsstøtte i en nødsituation bæres af den græske nationalbank (47). Grækenland udstedte til den græske nationalbank en statsgaranti, som gælder for summen af al likviditetsstøtte i en nødsituation, som nationalbanken har ydet. Vedtagelsen af artikel 50, stk. 7, i lov 3943/2011 om ændring af artikel 65, stk. 1, i lov 2362/1995 gav finansministeren mulighed for at udstede garantier på vegne af staten til den græske nationalbank for at beskytte dennes fordringer hos kreditinstitutterne. De banker, der får likviditetsstøtte i en nødsituation, skal betale et garantigebyr til staten på […] basispoint.
(67)
Pr. 31. december 2011 havde banken fået 14,95 mia. EUR i statsgaranteret ELA (48), mens beløbet pr. 31. december 2012 var 12 mia. EUR i statsgaranteret ELA.
2.3.3. Støtteforanstaltninger bevilget til banken gennem stabilitetsfonden
(68)
Siden 2012 har banken fået støtte fra flere af stabilitetsfondens kapitalforanstaltninger. Tabel 6 giver et overblik over disse støtteforanstaltninger.
Tabel 6
Kapitalstøtteforanstaltninger bevilget til banken gennem stabilitetsfonden
Første bro-rekapitalisering - maj 2012 (mio. EUR)
Anden bro-rekapitalisering - dec. 2012 (mio. EUR)
Tilsagnserklæring - dec. 2012
(mio. EUR)
Rekapitaliseringen foråret 2013 - maj 2013 (mio. EUR)
Rekapitaliseringsforpligtelse - april 2014 (mio. EUR)
Foranstaltning
B1
B2
B3
B4
C
Beløb
(mio. EUR)
3 970
1 341
528
5 839
2 864
2.3.3.1. Første bro-rekapitalisering (foranstaltning B1)
(69)
Betragtning 15-32 til Eurobank-indledningsafgørelsen rummer en detaljeret beskrivelse af den første bro-rekapitalisering i maj 2012 (foranstaltning B1). Baggrunden for og de primære træk ved denne foranstaltning beskrives i dette afsnit.
(70)
Den 20. april 2012 gav stabilitetsfonden banken et brev om, at den forpligtede sig til at deltage i bankens planlagte aktiekapitalforhøjelse med et beløb af op til 4,2 mia. EUR.
(71)
I henhold til foranstaltning B1 overførte stabilitetsfonden 3,97 mia. EUR i EFSF-obligationer til banken den 28. maj 2012 i overensstemmelse med bestemmelserne om bro-rekapitaliseringer i lov 3864/2010 om oprettelse af stabilitetsfonden. EFSF-obligationerne, der blev overført til banken, var med variabel rente og løbetider på henholdsvis seks og ti år og udstedelsesdato den 19. april 2012. Kommissionen havde allerede i betragtning 48 til Eurobank-indledningsafgørelsen fastslået, at bro-rekapitaliseringen, som var afsluttet den 28. maj 2012, var indfrielsen af den forpligtelse, som var indgået i tilsagnserklæringen, og dermed en fortsættelse af den samme støtte. Begge beløb i tilsagnserklæringen og i den første bro-rekapitalisering var beregnet af den græske nationalbank for at sikre, at banken nåede en samlet kapital på 8 % pr. 31. december 2011, da bro-rekapitaliseringen blev bogført med tilbagevirkende kraft i bankens regnskaber. Som det ses i tabel 3 dækkede foranstaltning B1 kun en begrænset del af det samlede kapitalbehov, der blev identificeret i 2012-stresstesten. Det var meningen, at banken skulle rejse kapitalen gennem en kommende kapitalforhøjelse, og at bro-rekapitaliseringen kun skulle bevare bankens berettigelse til finansiering fra ECB, indtil kapitalforhøjelsen havde fundet sted.
(72)
Vedrørende perioden mellem datoen for den første bro-rekapitalisering og datoen for omlægningen af den første bro-rekapitalisering til ordinære aktier og andre konvertible finansielle instrumenter var det i før-tegningsaftalen mellem banken og stabilitetsfonden bestemt, at banken skulle betale stabilitetsfonden et årligt gebyr på 1 % af den nominelle værdi af EFSF-obligationerne, og at enhver kuponbetaling og påløben rente på EFSF-obligationerne for denne periode ville udgøre et yderligere kapitalbidrag fra stabilitetsfonden (49).
2.3.3.2. Anden bro-rekapitalisering (foranstaltning B2)
(73)
Banken bogførte yderligere tab i efteråret 2012. Bankens kapital faldt derfor igen til under det mindstekrav, den skal opfylde for at forblive berettiget til refinansiering fra ECB.
(74)
Derfor blev det nødvendigt med endnu en bro-rekapitalisering. Den 21. december 2012 gennemførte stabilitetsfonden den anden bro-rekapitalisering på 1 341 mio. EUR (foranstaltning B2), som igen foregik ved overdragelse af EFSF-obligationer til banken.
2.3.3.3. Tilsagnserklæringen af 21. december 2012 (foranstaltning B3)
(75)
I tillæg til den anden bro-rekapitalisering gav stabilitetsfonden den 21. december 2012 banken en tilsagnserklæring om sin deltagelse i bankens aktiekapitalforhøjelse og de konvertible instrumenter, der skulle udstedes, med et samlet beløb på op til 528 mio. EUR (foranstaltning B3).
(76)
Summen af de to bro-rekapitaliseringer (foranstaltning B1 og B2) og det ekstra tilsagnsbeløb fra december 2012 (foranstaltning B3) betød, at stabilitetsfonden havde forpligtet sig til at dække det samlede kapitalbehov, der var identificeret i 2012-stresstesten (5 839 mio. EUR (50)).
2.3.3.4. Rekapitaliseringen foråret 2013 (foranstaltning B4)
(77)
Den 30. april 2013 godkendte aktionærerne på generalforsamlingen en forhøjelse af bankens aktiekapital med et beløb af 5 839 mio. EUR (»rekapitaliseringen foråret 2013«). Banken udstedte derfor 3 789 317 357 nye aktier med en nominel værdi af 0,30 EUR til kurs 1,54 EUR pr. stk.
(78)
Samme dato besluttede generalforsamlingen desuden, at det fulde kapitalbeløb ville blive tilvejebragt af stabilitetsfonden og blive betalt i naturalier, nemlig EFSF-obligationer.
(79)
Derfor tilførte stabilitetsfonden i maj 2013 banken i alt 5 839 mio. EUR i form af ordinære aktier (foranstaltning B4). Det beløb svarer til summen af foranstaltningerne B1, B2 og B3.
(80)
Ved hjælp af rekapitaliseringen foråret 2013 blev den første og anden bro-rekapitalisering (foranstaltning B1 og B2) omlagt til en permanent rekapitalisering, og forpligtelsen til at tilføre yderligere kapitalstøtte (foranstaltning B3) blev indført.
(81)
Kursen på nye aktier blev fastsat til 50 % af den ud fra omsætningen vægtede gennemsnitlige aktiekurs de seneste 50 børsdage forud for fastsættelsen af emissionskursen. Som følge af et omvendt aktiesplit, som generalforsamlingen besluttede den 30. april 2012 (51), blev kursen på de nye aktier fastsat til 1,54 EUR pr. stk.
(82)
Straks efter rekapitaliseringen foråret 2013 blev stabilitetsfonden bankens største aktionær med en post på 98,56 %. Imidlertid faldt denne post til 93,55 % i juni 2013, efter at banken havde foretaget endnu en passivstyringsoperation (se afsnit 2.4.5). I august 2013 udstedte banken nye aktier til stabilitetsfonden med henblik på køb af New TT bank, hvorved stabilitetsfondens post steg til 95,23 % (52).
2.3.3.5. Rekapitaliseringstilsagnet fra 2014 (foranstaltning C)
(83)
Den 6. marts 2014 indberettede den græske nationalbank resultaterne af en stresstest foretaget i anden halvdel af 2013. Den græske nationalbank anførte, at bankens kapitalbehov i referencescenariet ville nå op på 2 945 mio. EUR i perioden 2014-2016.
(84)
Den 31. marts 2014 sendte stabilitetsfonden et brev til banken om, at den både kunne og ville være bagstopper for enhver aktiekapitalforhøjelse, der måtte blive gennemført i henhold til lov 3864/2010 om stabilitetsfonden som ændret den 30. marts 2014, i det omfang det var nødvendigt for at opfylde det kapitalbehov, der blev identificeret i stresstesten. Ifølge loven om stabilitetsfonden vil stabilitetsfonden, hvis der ved udgangen af tegningsperioden ikke er tilstrækkelig efterspørgsel fra private investorer efter aktierne til den kurs, som stabilitetsfondens almindelige råd har fastsat på grundlag af to uafhængige værdiansættelser, tegne de resterende aktier, forudsat at bankens eksisterende efterstillede kapitalinstrument forinden er blevet konverteret til aktier som bestemt i artikel 6a.
(85)
Den 12. april 2014 godkendte generalforsamlingen en aktiekapitalforhøjelse på 2 864 mio. EUR i henhold til loven om stabilitetsfonden og anførte, at emissionskursen ikke kunne være lavere end den nominelle værdi på 0,30 EUR pr. aktie og den mindstekurs, der skulle fastsættes af stabilitetsfonden (53).
(86)
I overensstemmelse med loven om stabilitetsfonden udpegede denne to uafhængige rådgivere til at fastslå bankens værdi. Den 10. april 2014 afsluttede de to rådgivere deres arbejde med hver især at oplyse et værdiinterval for banken. De to intervaller overlapper hinanden i betydelig grad. På baggrund af disse værdiansættelser fastsatte stabilitetsfondens almindelige råd den 14. april 2014 den kurs, der svarede til den mindstekurs, til hvilken bankens nye aktier kan tilbydes investorerne, og den kurs, til hvilken stabilitetsfonden selv vil aftage resten af de nyudstedte aktier om nødvendigt (54). Den 15. april 2014 godkendte den buddet fra et investorkonsortium om at tegne nye aktier for 1,3 mia. EUR til kurs 0,30 EUR pr. stk. (»hjørnestensinvestoren« (55) (56)).
(87)
Den 24. april 2014 bekendtgjorde Eurobank, at man nu indledte en bookbuilding til en kurs af 0,30-0,33 EUR (57). Hvis der er tilstrækkelig efterspørgsel til at dække hele summen på 2 864 mio. EUR ved en kurs på over 0,30 EUR, vil hjørnestensinvestoren være nødt til at justere sin kurs opad eller annullere sine ordrer, hvilket vil udløse en kompensation. Hvis der er tilstrækkelig efterspørgsel fra private investorer (herunder fra hjørnestensinvestoren) til at dække hele summen på 2 864 mio. EUR ved en kurs på 0,30 EUR, vil hjørnestensinvestoren få tildelt aktier som den første. Hvis der er en utilstrækkelig efterspørgsel (herunder fra hjørnestensinvestoren) ved en kurs på 0,30 EUR, vil efterstillet gæld blive konverteret til nye aktier. Som bestemt i loven om stabilitetsfonden vil enhver utegnet aktie efter konverteringen af den efterstillede gæld blive tegnet af stabilitetsfonden til samme kurs, nemlig 0,30 EUR pr. stk.
2.3.4. Støtteforanstaltninger til de opkøbte virksomheder
2.3.4.1. Støtteforanstaltninger til Proton Bank og Nea Proton Bank
(88)
Siden 2008 har Proton Bank og Nea Proton Bank modtaget støtte i henhold til flere foranstaltninger. Tabel 7 giver et overblik over disse støtteforanstaltninger.
Tabel 7
Overblik over kapitalstøtteforanstaltninger til Proton Bank og Nea Proton Bank
Støttemodtager
Foranstaltning
Støttens art
Støttebevilgende enhed
Udbetalingsdato
Beløb (mio. EUR)
Proton Banks aktiviteter
Pr1
Kapital i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen: Den græske stats præferenceaktier
Staten
Maj 2009
80
Pr2
Udlån af græske statsobligationer i henhold til den græske foranstaltning med statsobligationslån
Staten
April 2009
78
Pr3
Statsgaranti for obligationer udstedt i henhold til den græske garantiforanstaltning
Staten
Juli 2010
149,4
Nea Proton Banks aktiviteter
NP1
Udækket finansieringsbehov fra PB til NPB
Finansiering af udækket finansieringsbehov fra PB til NPB (del 1)
HDIGF
9.10.2011
862
Efter slutberegningen af det udækkede finansieringsbehov: finansiering af resten af det udækkede finansieringsbehov fra PB til NPB (del 2)
Stabilitetsfon-den
14.5.2012
259,6
NP1-støtte i alt
1 121,6
NP2
Aktiekapitaltilførsler til NPB i 2011 og 2012
Startkapital
Stabilitetsfonden
9.10.2011
220
Startkapital
Stabilitetsfonden
3.2.2012
30
Startkapital i alt
250
Yderligere aktiekapital
Stabilitetsfonden
1.8.2012
230
Yderligere aktiekapital
Stabilitetsfonden
31.12.2012
35
Yderligere kapital i alt
265
NP2-støtte i alt
515
NP3
Rekapitalisering forud for salget til Eurobank
Aktiekapital
Stabilitetsfonden
28.8.2013
395
2.3.4.1.1. Støtteforanstaltninger til Proton Bank
i) Statslig rekapitalisering modtaget af Proton Bank (foranstaltning Pr1)
(89)
I maj 2009 tilførte Grækenland Proton Bank 80 mio. EUR, hvilket svarede til ca. 4,6 % af dens risikovægtede aktiver på det tidspunkt. Den kapitaltilførsel skete i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen, som er en del af den græske bankstøtteordning. Rekapitaliseringen skete med præferenceaktier.
ii) Statslig likviditetsstøtte modtaget af Proton Bank (foranstaltning Pr2 og Pr3)
(90)
Proton Bank har også fået støtte via garantiforanstaltningen og foranstaltningen med statsobligationslån, som indgår i den græske bankstøtteordning. I april 2009 modtog Proton Bank græske statsobligationer for 78 mio. EUR (foranstaltning Pr2) og i juli 2010 en statsgaranti for udstedte obligationer med en nominel værdi af 149,4 mio. EUR (foranstaltning Pr3). De statsgaranterede obligationer blev overført til Nea Proton Bank på afviklingsdagen, men de blev annulleret den 5. januar 2012. De græske statsobligationer udløb i december 2011 og blev ikke fornyet.
2.3.4.1.2. Støtteforanstaltninger til Nea Proton Bank
i) Dækning af Nea Proton Banks udækkede finansieringsbehov på 1 121,6 mio. EUR (foranstaltning NP1).
(91)
I forbindelse med afviklingen af Proton Bank identificerede de græske myndigheder et udækket finansieringsbehov hos Nea Proton Bank, og i henhold til den græske nationalbanks beslutning af 9. oktober 2011 blev der betalt 862 mio. EUR fra HDIGF's afviklingsordning til Nea Proton Bank i december 2011. Efter at den græske nationalbank havde færdigberegnet det udækkede finansieringsbehov den 19. januar 2012 til 1 121,6 mio. EUR, betalte stabilitetsfonden (58) den 14. maj 2012 i henhold til den græske nationalbanks beslutning af 9. april 2012 (59) det resterende beløb på 259,6 mio. EUR. HDIGF's afviklingsordning og stabilitetsfonden dækkede dermed det udækkede finansieringsbehov.
ii) Kapitaltilførsler fra stabilitetsfonden til Nea Proton Bank i 2011 og 2012 (foranstaltning NP2)
(92)
Stabilitetsfonden ydede statsstøtte til Nea Proton Bank i form af startkapital (ordinære aktier) for 250 mio. EUR betalt i to rater den 9. oktober 2011 og den 3. februar 2012.
(93)
Ifølge den ajourførte omstruktureringsplan for Nea Proton Bank fremsendt den 16. juli 2012, som var den seneste version af planen, der var anmeldt til Kommissionen på tidspunktet for Nea Proton-indledningsafgørelsen, havde Nea Proton Bank brug for yderligere kapital på 300 mio. EUR. Den ekstra kapital var nødvendig, fordi Nea Proton Bank for det første havde lidt tab som følge af PSI-programmet (værdiforringelsestabene i 2011 beløb sig til 146,5 mio. EUR og vedrørte GSO'er, og det yderligere værdiforringelsestab på 22 mio. EUR blev indarbejdet i resultaterne af første kvartal af 2012), og for det andet fordi hensættelserne fra 2011 til 2016 var steget i forhold til det forventede, da Nea Proton Bank blev stiftet.
(94)
Ifølge den ajourførte omstruktureringsplan for Nea Proton Bank fremsendt den 16. juli 2012 skulle disse forventede kapitalbehov dækkes af en forventet kapitaltilførsel på 285 mio. EUR i 2012 og en forventet kapitaltilførsel på 15 mio. EUR i 2014. Reelt endte det med, at stabilitetsfonden tilførte Nea Proton Bank 230 mio. EUR den 1. august 2012 og 35 mio. EUR den 31. december 2012.
iii) Kapitaltilførsel fra stabilitetsfonden til Nea Proton Bank før salget til Eurobank (foranstaltning NP3)
(95)
I henhold til salgskontrakten af 15. juli 2013 havde stabilitetsfonden allerede forpligtet sig til at tilføre 395 mio. EUR til Nea Proton Bank (60). Stabilitetsfonden udbetalte disse 395 mio. EUR den 28. august 2013.
2.3.4.2. Støtteforanstaltninger til New TT Bank
(96)
Siden 2008 har T Bank, TT Bank og New TT Bank modtaget støtte i henhold til flere foranstaltninger. Tabel 8 giver et overblik over disse støtteforanstaltninger.
Tabel 8
Overblik over støtteforanstaltninger til T Bank og TT Bank
Støttemodtager
Foranstaltning
Beskrivelse
Støttebevilgende enhed
Dato
Statsstøttebeløb (mio. EUR)
T Banks aktiviteter overført til TT Bank (61)
T
Finansiering af udækket finansieringsbehov fra T Bank til TT Bank (del 1)
HDIGF
December 2011
450
Efter slutberegningen af det udækkede finansieringsbehov: finansiering af resten af det udækkede finansieringsbehov fra T Bank til TT Bank (del 2)
Stabilitets-fonden
14.2.2013
227
T-støtte i alt
677
TT Bank
TT
Kapitaltilførsel
Kapital i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen: Den græske stats præferenceaktier
Staten
Maj 2009
224,96
New TT Bank (overgangs-institut)
NTT1
Udækket finansieringsbehov fra TT til NTT
Finansiering af udækket finansieringsbehov fra TT Bank til New TT Bank (del 1)
Stabilitetsfonden
29.1.2013
2 730,8
Efter slutberegningen af det udækkede finansieringsbehov: finansiering af resten af det udækkede finansieringsbehov fra TT Bank til New TT Bank (del 2)
Stabilitetsfonden
14.6.2013
1 001,7
NTT1-støtte i alt
3 732,6
NTT2
Tilførsel af startkapital
New TT Banks startkapital
Stabilitetsfonden
29.1.2013
500
2.3.4.2.1. Støtteforanstaltning til T Bank
Intervention fra HDIGF's afviklingsordning til fordel for T Bank på 677 mio. EUR (foranstaltning T)
(97)
HDIGF's afviklingsordning og stabilitetsfonden finansierede det udækkede finansieringsbehov, der var opstået som følge af overførslen af aktiviteter fra T Bank til TT Bank, og som repræsenterede forskellen mellem dagsværdien af de aktiver, der blev overført fra T Bank til TT Bank, og dagsværdien af de overførte passiver. I overensstemmelse med den græske nationalbanks beslutning af 17. december 2011 blev der fra HDIGF's afviklingsordning betalt 450 mio. EUR (62) svarende til omtrent to tredjedele af det anslåede udækkede finansieringsbehov. Efter færdigberegning af det udækkede finansieringsbehov til 677 mio. EUR betalte stabilitetsfonden (63) den 14. februar 2013 i henhold til den græske nationalbanks beslutning af 9. april 2012 (64) det resterende beløb på 227 mio. EUR (65) til New TT Bank.
2.3.4.2.2. Støtteforanstaltning til TT Bank
Statslig rekapitalisering modtaget af TT Bank (foranstaltning TT)
(98)
I maj 2009 modtog TT Bank en kapital på 224,96 mio. EUR svarende til ca. 2,9 % af dens risikovægtede aktiver på det pågældende tidspunkt fra Grækenland. TT Bank modtog kapitaltilførslen i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen, der er led i den græske bankstøtteordning. Kapitaltilførslen skete med præferenceaktier.
2.3.4.2.3. Støtteforanstaltninger til New TT Bank
i) Dækning af New TT Banks udækkede finansieringsbehov på 3 732,6 mio. EUR (foranstaltning NTT1)
(99)
Stabilitetsfonden finansierede New TT Banks udækkede finansieringsbehov svarende til forskellen mellem værdien af de aktiver, der blev overført fra TT Bank til New TT Bank, og den nominelle værdi af de overførte passiver. I overensstemmelse med den græske nationalbanks beslutning af 18. januar 2013 betalte stabilitetsfonden den 29. januar 20132 730,8 mio. EUR (66) svarende til omtrent to tredjedele af det anslåede udækkede finansieringsbehov. Efter at den græske nationalbank havde færdigberegnet det udækkede finansieringsbehov til 3 732,6 mio. EUR (67), betalte stabilitetsfonden den 14. juni 2013 i henhold til den græske nationalbanks beslutning af 21. maj 2013 det resterende beløb på 1 001,7 mio. EUR til New TT Bank.
ii) Kapitaltilførsler fra stabilitetsfonden til New TT Bank (foranstaltning NTT2)
(100)
Stabilitetsfonden var eneaktionær i New TT Bank og ydede den statsstøtte i form af startkapital (ordinære aktier) for 500 mio. EUR.
2.4. OMSTRUKTURERINGSPLANEN OG DEN NYE FORRETNINGSMODEL
(101)
Den 16. april 2014 fremsendte Grækenland omstruktureringsplanen for banken, hvori det forklares, hvordan banken som en enhed dannet ved køb af Nea Proton Bank og New TT Bank agter at genoprette sin langsigtede rentabilitet.
2.4.1. Indenlandske tjenester
(102)
Ved hjælp af omstruktureringsplanen vil banken fokusere på sin kernebankvirksomhed i Grækenland. Mens dens internationale virksomheder udgjorde ca. 26 % af lånene i 2010 (68), var denne andel allerede faldet til 20 % ved udgangen af 2012, og den vil falde yderligere til […] % ved udgangen af 2018 (69).
(103)
Bankens højeste prioritet er at sikre overlevelsen og rentabiliteten i sin græske bankvirksomhed inden udgangen af omstruktureringsperioden (31. december 2018). Derfor indeholder omstruktureringsplanen en række foranstaltninger til forbedring af bankens driftseffektivitet og nettorentetillæg samt foranstaltninger, der styrker dens kapitalstilling og balancestruktur.
(104)
Hvad angår driftseffektivitet, havde banken allerede påbegyndt et omfattende rationaliseringsprogram længe før købet af New TT Bank og Nea Proton Bank. Siden 2010 har banken nedbragt sin fysiske tilstedeværelse i Grækenland. Som selvstændig enhed (dvs. uden opkøbet af New TT Bank og Nea Proton Bank) har den skåret antallet af filialer ned fra 564 i juni 2008 til […] i 2014 og desuden nedbragt medarbejderantallet i Grækenland (fra 10 142 i 2008 til 9 037 i 2012) (70).
(105)
I omstruktureringsperioden regner banken med proforma - det vil sige, at Nea Proton Bank og New TT Bank (71) indregnes - at sænke antallet af filialer yderligere fra 645 pr. 31. december 2012 til […] pr. 31. december 2018 og antallet af medarbejdere fra 12 430 til […].
(106)
Den forøgede effektivitet med hensyn til filialer og personale vil bidrage til nedbringelsen af de samlede omkostninger for hele den græske bankvirksomhed med […] % fra 913 mio. EUR om året i 2013 (72) til […] mio. EUR i 2018 (73). Som følge heraf vil den forventede omkostningsprocent for bankens græske bankvirksomhed falde til under […] % ved slutningen af omstruktureringsperioden fra 60 % i 2012.
(107)
Omstruktureringsplanen beskriver også, hvordan banken vil slanke sine finansieringsomkostninger, hvilket er afgørende for at genskabe rentabiliteten. Banken forventer at kunne betale lavere indlånsrenter på sine indlån takket være det mere stabile økonomiske klima og især den forventede stabilisering og genopretning af den græske økonomi, som forventes at være i vækst fra 2014 og frem. Indlånsrentespændet (gennemsnitlig rente på aftaleindskud, anfordringsindskud og opsparingskonti) forventes at falde i Grækenland fra 223 basispoint i 2012 til […] basispoint i 2018 (74). Dette fald i rentespændet skulle primært opnås ved at betale meget lavere renter på aftaleindskud. Ligeledes vil bankens afhængighed af likviditetsstøtte i en nødsituation og finansiering fra Eurosystemet i det hele taget falde fra 42,9 % af dens samlede aktiver på koncernplan i 2012 til […] % i 2018 (75).
(108)
Ifølge omstruktureringsplanen forventes det, at banken også styrker sin balance. Forholdet mellem dens nettoudlån og -indlån i Grækenland vil falde til […] % i 2018 (fra 160 % i 2012 og 115 % i 2013) (76), mens dens kapitalgrundlag vil blive forbedret med en Tier-1 kernekapital (CT1) på […] % på koncernplan i 2018 (77) (i stedet for en negativ egenkapital forud for den første bro-rekapitalisering).
(109)
En anden af bankens strategiske prioriteter er forvaltningen af nødlidende lån. Ud over skærpede kreditprocedurer vedrørende lånenes oprindelse såvel som omlægning af nødlidende lån lægges der i omstruktureringsplanen vægt på håndtering af nødlidende fordringer med oprettelsen af en ny afdeling for afbødende foranstaltninger. Denne afdeling vil få til opgave at omlægge nødlidende fordringer. Den får 30-50 medarbejdere, der er eksperter i afbødende relationsforvaltning (78). Andelen af nødlidende lån vil nå op på […] % på koncernplan i 2015 ([…] % i 2015 for det græske hjemlige marked (79)) og derefter begynde at falde til forventet […] % ved udgangen af omstruktureringsperioden (80) (30 % i Grækenland før gældsafskrivning). Den græske nationalbanks nedskrivninger på lån vil falde fra 1 652 mio. EUR i 2013 til […] mio. EUR i 2018 (81) takket være genopretningen af den græske økonomi.
(110)
Forbedringen af driftseffektiviteten, nedbringelsen af nettorentetillægget og den faldende risikoomkostning vil sætte banken i stand til at blive rentabel i Grækenland fra 2015 og frem. Banken forventer, at dens tab på konsolideret niveau vil beløbe sig til […] mio. EUR i 2014 og […] mio. EUR i 2015, mens dens indtægter vil beløbe sig til […] mio. EUR, […] mio. EUR og […] mio. EUR i henholdsvis 2016, 2017 og 2018 (82). Dens konsoliderede egenkapitalforrentning vil nå op på […] % i 2018 (83). Rentabilitetsniveauet vil primært blive drevet af det græske marked (med en forrentning af egenkapitalen på […] % ved udgangen af omstruktureringsperioden), mens […] og […] vil opnå en lavere rentabilitet (henholdsvis […] % og […] %).
2.4.2. International bankvirksomhed
(111)
Banken har allerede påbegyndt nedgearing og omstrukturering af sit internationale net. Den har allerede solgt datterselskaber i Tyrkiet (Eurobank Tefken) og Polen (EFG Polen). Det forretningsmæssige underskud, dvs. forskellen mellem udestående indlån og udlån for et givet datterselskab, i det tilbageværende internationale net er faldet fra 1,7 mia. EUR i 2010 til 0,8 mia. EUR, mens driftsomkostningerne blev nedbragt med 9 % fra 2010 til 2012 (84).
(112)
Banken vil fortsat nedgeare og omstrukturere sit internationale net. Navnlig har banken forpligtet sig til at indskrænke sin portefølje af internationale aktiver til 8,77 mia. EUR inden 30. juni 2017. Banken har også forpligtet sig til yderligere at nedbringe denne portefølje til 3,5 mia. EUR, hvis stabilitetsfonden bliver nødt til at tilføre over en mia. EUR i den kommende aktiekapitalforhøjelse.
(113)
En af de muligheder, som banken har undersøgt ifølge omstruktureringsplanen for at nå dette mål, er at sælge sine aktiviteter i […] (85).
(114)
Disse afhændelser udgør […] % af bankens udenlandske aktiver pr. 31. december 2012. Udenlandske aktiver ville derfor beløbe sig til […] mia. EUR pr. 31. december 2018 med et internationalt net, der fokuserer på […] og […].
(115)
Omstruktureringsplanen understreger behovet for at reducere de udenlandske datterselskabers afhængighed af deres græske moderselskab, for så vidt angår deres finansieringsbehov, og for at fortsætte med at beskytte bankens kapitalposition.
(116)
Derfor planlægger banken at gennemføre et program med væsentlige omkostningsbesparelser i det internationale net, […]. I f.eks. […] vil […] filialer blive lukket, mens personalet vil blive skåret ned med […] ansatte fra 31. december 2012 indtil salget af datterselskabet i […] (86).
(117)
Banken vil reducere sin samlede finansiering af de udenlandske datterselskaber fra 2 mia. EUR i 2012 til […] i 2018 (87), mens egenkapitalforrentningen vil nå op på […] % og […] % i henholdsvis […] og […].
2.4.3. Andre aktiviteter end bankvirksomhed: salg af forsikringer, virksomheder og fast ejendom
(118)
Banken har reduceret sit ejerskab i det datterselskab, der handler med fast ejendom, Eurobank Properties, til under 35 % ved hjælp af en aktiekapitalforhøjelse med en positiv virkning for bankens egentlige kernekapital (88). Banken vil afhænde datterselskabet helt inden 31. december 2018.
(119)
Banken planlægger også at sælge sine forsikringsdatterselskaber inden […].
2.4.4. Privat kapitaltilførsel og bidrag fra eksisterende aktionærer og efterstillede kreditorer
(120)
Det lykkedes banken at rejse kapital på markedet og derved reducere den statsstøtte, den havde brug for.
(121)
Aktionærerne fik deres rettigheder kraftigt udvandet ved rekapitaliseringen foråret 2013, idet stabilitetsfonden fik 98,56 % af bankens aktier, hvilket kun efterlod 1,44 % til de tidligere aktionærer. Derfor overtog stabilitetsfonden den fulde kontrol med banken i juni 2013. Der er ikke udbetalt kontant udbytte siden 2008.
(122)
I februar 2012 tilbød banken at købe hybridinstrumenter tilbage fra private investorer til en kurs på mellem 40 og 50 % af den nominelle værdi. Denne tilbagekøbspris blev fastsat på grundlag af instrumenternes markedsværdi og indeholdt en præmie på højst 10 procentpoint, som blev tilføjet for at give investorerne et incitament til at deltage i tilbagekøbet. Tilbuddet blev accepteret i et omfang, der svarede til knap 50 % af instrumenternes nominelle værdi, hvilket gav banken et udbytte på 248 mio. EUR (89) efter omkostninger til transaktionen.
(123)
I maj 2013 annoncerede banken endnu en passivstyringsoperation. Banken tilbød kreditorerne mulighed for at konvertere deres værdipapirer fra den lavere kernekapital og supplerende kapital for et udestående på 662 mio. EUR til ordinære aktier til kurs pari. Konverteringskursen blev fastsat, så den svarede til den tegningskurs, som stabilitetsfonden betalte ved rekapitaliseringen foråret 2013 (90). Her accepteredes 48 %. Eftersom indehaverne af obligationer i Lower Tier 1 og Lower Tier 2 konverterede deres værdipapirer til lavere efterstillede instrumenter uden kontant betaling, beløb den rejste kapital sig til 317 mio. EUR.
(124)
Som følge af de to tilbagekøb faldt beholdningen af efterstillet gæld og hybridgæld fra 1 045 mio. EUR pr. 31. december 2011 til 283 mio. EUR pr. 31. december 2013 (91).
2.5. DE GRÆSKE MYNDIGHEDERS TILSAGN
(125)
Grækenland afgav løfte om, at banken og dens tilknyttede selskaber vil gennemføre den omstruktureringsplan, der blev fremsendt den 16. april 2014, og forpligtede sig yderligere med hensyn til gennemførelsen af omstruktureringsplanen (»tilsagnene«). Tilsagnene, der findes i bilaget, gengives kort i dette afsnit.
(126)
For det første har Grækenland afgivet løfte om, at banken vil omstrukturere sine forretningsaktiviteter i Grækenland ved at fastsætte et maksimalt antal filialer og medarbejdere samt et maksimalt beløb for de samlede omkostninger, som skal overholdes pr. 31. december 2017 (92).
(127)
Grækenland har også givet tilsagn om, at banken vil nedbringe sine omkostninger ved indlån i Grækenland og overholde et bestemt maksimum for forholdet mellem nettoudlån og indlån pr. 31. december 2017 (93).
(128)
Vedrørende bankens udenlandske datterselskaber har Grækenland forpligtet sig til, at banken ikke vil give dem yderligere kapitalstøtte, medmindre en række forud definerede betingelser er opfyldt. Grækenland har også givet tilsagn om, at banken vil foretage en betydelig nedgearing af sine internationale aktiver inden 30. juni 2018 (94).
(129)
Grækenland har afgivet løfte om, at banken vil afhænde sin forsikringsvirksomhed, sit datterselskab, der handler med fast ejendom, og en række værdipapirer og nedbringe størrelsen på sin egenkapitalportefølje. Desuden vil banken undlade at købe ikkeinvesteringsværdige værdipapirer, med begrænsede undtagelser (95).
(130)
Grækenland gav en række tilsagn om selskabsledelsen (»corporate governance«) af banken. Grækenland lovede at begrænse lønniveauet for bankens ansatte og ledere, få banken til at overholde græske love om selskabsledelse og etablere en effektiv og tilstrækkelig organisationsstruktur (96).
(131)
Grækenland har også lovet, at banken vil styrke sin kreditpolitik for at forebygge enhver forskelsbehandling på ethvert stadium af kreditprocessen og sikre, at beslutninger om ydelse og omstrukturering af lån sigter mod at maksimere bankens rentabilitet. Grækenland har givet tilsagn om, at banken vil forbedre overvågningen af kreditrisikoen samt omstruktureringen af lånene (97).
(132)
En række tilsagn handler om bankens transaktioner med tilknyttede låntagere. Disse tilsagn skal sikre, at banken ikke afviger fra fornuftig bankpraksis ved udlån eller omstrukturering af udlån til sine medarbejdere, direktører og aktionærer samt til offentlige enheder, politiske partier og medievirksomheder (98).
(133)
Endelig har Grækenland afgivet løfte om at indføre yderligere restriktioner for banken såsom forbud mod udbetaling af kuponrente og udbytte, forbud mod opkøb og forbud mod at annoncere (99).
(134)
Disse tilsagn vil blive overvåget indtil 31. december 2018 af en tilsynsførende administrator.
(135)
I forbindelse med bankens aktuelle kapitaltilførsel afgav Grækenland, eftersom stabilitetsfonden er bagstopper for kapitaltilførslen, desuden et separat løfte om, at landet ville gennemføre de foranstaltninger, der er fastlagt i artikel 6a i loven om stabilitetsfonden som ændret den 30. marts 2014, hvorved man søger at fordele det resterende udækkede finansieringsbehov hos et givet kreditinstitut på indehaverne af dettes kapitalinstrumenter og andre efterstillede passiver i nødvendigt omfang forud for enhver kapitaltilførsel fra stabilitetsfonden.
3. BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE
3.1. BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE VEDRØRENDE DEN FØRSTE BRO-REKAPITALISERING
(136)
Den 27. juli 2012 indledte Kommissionen den formelle undersøgelsesprocedure for at kontrollere, om betingelserne for bankmeddelelsen fra 2008 (100) blev opfyldt med hensyn til den første bro-rekapitaliserings hensigtsmæssighed, nødvendighed og proportionalitet, sådan som den blev ydet af stabilitetsfonden til fordel for banken (foranstaltning B1).
(137)
Med hensyn til foranstaltningens hensigtsmæssighed udtrykte Kommissionen på baggrund af, at støtten blev givet efter en forudgående rekapitalisering og likviditetsstøtte, og i betragtning af den lange redningsperiode tvivl om, hvorvidt banken havde gjort alt, hvad den kunne, for at undgå behov for støtte i fremtiden (101). Desuden stod det ikke klart for Kommissionen, hvem der skulle kontrollere banken, når den første bro-rekapitalisering blev erstattet af en permanent rekapitalisering (102), idet banken måske ville komme under enten statens eller en privat mindretalsaktionærs kontrol. Kommissionen bemærkede, at den ønskede at sikre, at kvaliteten af bankens ledelse og navnlig dens udlånsproces ikke skulle forringes i nogen af tilfældene.
(138)
Med hensyn til nødvendigheden af den første bro-rekapitalisering satte Kommissionen i betragtning 66 til Eurobank-indledningsafgørelsen spørgsmålstegn ved, om der var truffet enhver mulig foranstaltning til at undgå, at banken igen ville få brug for støtte i fremtiden. Eftersom varigheden af bro-rekapitaliseringsperioden var usikker, kunne Kommissionen heller ikke konkludere, om den var tilstrækkelig og overholdt statsstøttereglernes principper for forrentning og byrdefordeling. Da vilkårene for omlægning af den første bro-rekapitalisering til en permanent rekapitalisering desuden ikke var kendt på tidspunktet, da Eurobank-indledningsafgørelsen blev truffet, kunne Kommissionen ikke vurdere dem.
(139)
Med hensyn til foranstaltningens proportionalitet udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt beskyttelsesforanstaltningerne (forbuddene mod at annoncere, at udbetale kuponrente og udbytte og mod call-optioner og tilbagekøb som beskrevet i betragtning 71 til Eurobank-indledningsafgørelsen) var tilstrækkelige i henseende til den første bro-rekapitalisering. Desuden anførte Kommissionen i betragtning 72 til Eurobank-indledningsafgørelsen, at der kunne forekomme konkurrenceforvridning som følge af manglen på regler imod, at stabilitetsfonden koordinerede alle de fire største græske banker (nemlig banken, Alpha Bank, NBG og Piraeus), og manglen på tilstrækkelige beskyttelsesforanstaltninger imod, at de udvekslede kommercielt følsomme oplysninger. Kommissionen foreslog derfor at udpege en tilsynsførende administrator, som skulle være fysisk til stede i banken.
3.2. BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE VEDRØRENDE NEA PROTON BANK
(140)
Den 26. juli 2012 indledte Kommissionen en formel undersøgelsesprocedure for at kontrollere, om interventionen fra HDIGF's afviklingsordning på 1 122 mio. EUR (foranstaltning NP1) og kapitaltilførslen fra stabilitetsfonden på 250 mio. EUR samt de forskellige kapitaltilførsler fra stabilitetsfonden på i alt 300 mio. EUR (foranstaltning NP2) til fordel for Nea Proton Bank overholdt de generelle forenelighedskriterier og kravene i bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen (103) og omstruktureringsmeddelelsen (104) (genoprettelse af langsigtet rentabilitet, byrdefordeling og begrænsning af støtte til det nødvendige minimum, samt begrænsning af konkurrencefordrejning).
(141)
Med hensyn til foranstaltningernes hensigtsmæssighed anførte Kommissionen, at foranstaltningerne var hensigtsmæssige som redningsstøtte.
(142)
Med hensyn til foranstaltningernes nødvendighed bemærkede Kommissionen, at interventionen fra HDIGF's afviklingsordning var nødvendig både med hensyn til beløb og form, mens stabilitetsfondens kapitaltilførsler kun var nødvendige i formen. Men for så vidt angår beløbet for kapitaltilførslerne fra stabilitetsfonden, udtrykte Kommissionen i betragtning 59 til Nea Proton-indledningsafgørelsen tvivl om, hvorvidt Nea Proton Bank ville kunne genoprette sin langsigtede rentabilitet som selvstændig enhed, og hvorvidt en isoleret omstrukturering var den billigste tilgængelige løsning. Kommissionen anførte desuden i betragtning 60 og 61 til Nea Proton-indledningsafgørelsen, at Nea Proton Banks manglende evne til at forrente rekapitaliseringen fra stabilitetsfonden skabte tvivl om, hvorvidt den grundlæggende var en sund bank, og derfor også skabte et behov for en gennemgribende omstrukturering.
(143)
Med hensyn til foranstaltningernes proportionalitet mente Kommissionen, at foranstaltningerne var proportionale som redningsstøtte.
(144)
For så vidt angår genoprettelsen af Nea Proton Banks langsigtede rentabilitet, udtrykte Kommissionen i betragtning 65 til Nea Proton-indledningsafgørelsen tvivl om, hvorvidt denne bank kunne gøres rentabel som selvstændig enhed.
(145)
Kommissionen tvivlede på, at den foreslåede omstrukturering var tilstrækkelig i forhold til det nødvendige på grund af den manglende forrentning.
3.3. BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE VEDRØRENDE NEW TT BANK
(146)
Den 6. maj 2013 indledte Kommissionen den formelle undersøgelsesprocedure for at kontrollere, om tilførslen på 4,1 mia. EUR til dækning af det udækkede finansieringsbehov for de aktiviteter, der blev overført fra TT Bank til New TT Bank (foranstaltning NTT1), kapitaltilførslen fra stabilitetsfonden på 500 mio. EUR til New TT Bank (foranstaltning NTT2), kapitaltilførslen på 224,96 mio. EUR i form af præferenceaktier i henhold til den græske bankstøtteordning til TT Bank (foranstaltning TT) samt interventionen fra HDIGF's afviklingsordning på 0,68 mia. EUR til fordel for T Banks aktiver, der blev overført til TT Bank (foranstaltning T), overholdt de generelle forenelighedskriterier og kravene i bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen og omstruktureringsmeddelelsen (genoprettelse af langsigtet rentabilitet, byrdefordeling og begrænsning af støtte til det nødvendige minimum samt begrænsning af konkurrencefordrejning).
(147)
Kommissionen fandt, at både foranstaltning NTT2 og NTT1 var hensigtsmæssige og nødvendige i deres form som redningsstøtte. For så vidt angår nødvendigheden af foranstaltning NTT2 med hensyn til beløbets størrelse, mente Kommissionen, der tvivlede på New TT Banks langsigtede rentabilitet som selvstændig enhed, at en omstrukturering af den alene måske ikke var den eneste og billigste tilgængelige løsning (105). Med hensyn til forrentningen af de to foranstaltninger anførte Kommissionen, at dækningen af det udækkede finansieringsbehov var en endelig omkostning uden fremtidige indtægter til modregning, hvilket skabte behov for en gennemgribende omstrukturering (106).
(148)
Med hensyn til de to foranstaltningers proportionalitet mente Kommissionen, at foranstaltning NTT2 og NTT1 var proportionale som redningsstøtte på kort sigt, men krævede i betragtning 79 til New TT-indledningsafgørelsen, at der hurtigt blev truffet foranstaltninger til begrænsning af negative afsmittende virkninger.
(149)
For så vidt angår foreneligheden af foranstaltning T, har Kommissionen allerede midlertidigt godkendt den som redningsstøtte den 16. maj 2012 i sin afgørelse om afvikling af T Bank (T Bank-afgørelsen) (107), men kunne ikke give en endelig godkendelse af støtten til T Banks aktiviteter, der blev overført til TT Bank. Kommissionen forlængede i New TT-indledningsafgørelsen (108) sin tilladelse til foranstaltningen som redningsstøtte, indtil den kunne træffe en endelig afgørelse om en ajourført version af omstruktureringsplanen for TT Bank.
(150)
Med hensyn til disse foranstaltningers forenelighed med omstruktureringsmeddelelsen tvivlede Kommissionen på, at New TT Bank kunne genoprette sin langsigtede rentabilitet som selvstændig enhed. Skepsissen skyldtes det begrænsede antal foreslåede foranstaltninger, som New TT Bank skulle træffe for at skabe indtægter i fremtiden, usikkerheden om den frivillige fratrædelsesordning med hensyn til tidsplanen og medarbejdernes accept, manglen på yderligere foranstaltninger til nedbringelse af personaleomkostningerne, manglen på foranstaltninger til rationalisering af filialnettet efter købet af T Bank og en samtidig manglende udnyttelse af potentielle synergieffekter (109).
(151)
I betragtning 90 og 91 til New TT-indledningsafgørelsen udtrykte Kommissionen bekymring for, om den ambitiøse nedsættelse af rentetillæggene for eksisterende indskud og forøgelse af lånemargenerne på nye lån kunne gennemføres, uden at New TT Bank mistede et betydeligt antal kunder, og uden usikker långivning. Desuden var Kommissionen i tvivl om, hvorvidt New TT Bank kunne fordoble sin udlånsportefølje til erhvervskunder, og hvorvidt den med sin manglende ekspertise kunne nå den planlagte kraftige vækststigning i nettorenteindtægten.
(152)
Derfor indtog Kommissionen i betragtning 95 til New TT-indledningsafgørelsen den holdning, at reintegrationen af TT Bank i et større, rentabelt finansielt selskab ville forbedre New TT Banks rentabilitetsudsigter, idet det ville muliggøre en omkostningsrationalisering, omlægning af priser på indskud og nye lån og en større vifte af produkter.
(153)
Da New TT Bank omfattede de økonomiske aktiviteter, som tidligere lå hos TT Bank, herunder T Banks, indledte Kommissionen en formel undersøgelsesprocedure vedrørende spørgsmålet om, hvorvidt foranstaltning T og TT rummede en langsigtet løsning på New TT Banks rentabilitet, og opfordrede berørte parter til at fremsende bemærkninger.
(154)
Med hensyn til byrdefordeling mente Kommissionen, at en omstrukturering af New TT Bank alene ville få omstruktureringsomkostningerne til at stige, og tvivlede derfor på, at statsstøtten var begrænset til et minimum. Desuden bemærkede Kommissionen, at der som følge af den manglende forrentning - til trods for at der var opnået et tilstrækkeligt bidrag til byrden fra aktionærer og efterstillede kreditorer, som sandsynligvis var det maksimalt opnåelige - var behov for en gennemgribende omstrukturering, både med hensyn til rentabilitetsforanstaltninger og foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger. Kommissionen bemærkede også, at det forhold, at en stor del af de lidte tab stammede fra en gældsfritagelse for statens vedkommende, berettigede en lavere forrentning (110).
(155)
Vedrørende konkurrenceforvridning bemærkede Kommissionen, at det enorme støttebeløb, der gik til TT Bank og de overførte aktiviteter fra T Bank, og den manglende forrentning krævede en gennemgribende omstrukturering og indskrænkning af New TT Banks tilstedeværelse på markedet. Mens tabene primært stammede fra beholdningen af GSO'er, bemærkede Kommissionen, at TT Bank havde haft flere GSO'er end andre græske banker i forhold til sin størrelse, og mente, at der her var tale om en uhensigtsmæssig risiko (111). Sluttelig bemærkede den, at selv om New TT Bank fortsat var til stede på markedet i næsten samme omfang som TT Bank førhen, ville konkurrencefordrejningerne være begrænsede takket være New TT Banks forholdsvis beskedne størrelse og fraværet af udenlandske aktiviteter. Kommissionen var imidlertid i tvivl om, hvorvidt der var truffet tilstrækkelige foranstaltninger til at begrænse uforholdsmæssige konkurrencefordrejninger, og mente, at et forbud mod at være prisførende og andre adfærdsrelaterede foranstaltninger kunne være nødvendigt (112).
4. BEMÆRKNINGER FRA BERØRTE PARTER TIL DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE VEDRØRENDE DEN FØRSTE BRO-REKAPITALISERING
BEMÆRKNINGER FRA EN GRÆSK BANK
(156)
Den 3. januar 2013 modtog Kommissionen bemærkninger fra en græsk bank til Eurobank-indledningsafgørelsen. Denne græske bank bemærkede, at stabilitetsfondens rekapitalisering af græske banker i princippet var et velkomment skridt i retning af et sundere og mere rentabelt banksystem, og udtrykte ikke modstand mod rekapitaliseringen af Eurobank.
(157)
Selv om den bakkede fuldstændig op om princippet om stabilitetsfondens rekapitalisering af græske banker, forklarede denne græske bank dog, at den forventede, at stabilitetsfondens rekapitalisering - for at minimere konkurrencefordrejninger og undgå forskelsbehandling - blev gjort tilgængelig på lignende vilkår for alle banker, der drev virksomhed i Grækenland.
5. BEMÆRKNINGER FRA GRÆKENLAND TIL DE FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURER
5.1. BEMÆRKNINGER FRA GRÆKENLAND TIL DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE VEDRØRENDE DEN FØRSTE BRO-REKAPITALISERING
(158)
Den 5. september 2012 fremsendte Grækenland sine bemærkninger, som var udarbejdet af den græske nationalbank og stabilitetsfonden, til Eurobank-indledningsafgørelsen.
5.1.1. Bemærkninger udarbejdet af den græske nationalbank
(159)
Med hensyn til den første bro-rekapitaliserings hensigtsmæssighed bemærkede den græske nationalbank, at beløbet på 18 mia. EUR, hvormed stabilitetsfonden rekapitaliserede de fire største græske banker i maj 2012, var mindre end det beløb, som var nødvendigt, for at disse banker gradvis kunne nå op på og fastholde en Tier-1 kernekapital (CT1), der var fastsat til 10 %, inden juni 2012 og en CT1 fastsat til 7 % i et treårigt negativt stressscenarie. Den bemærkede også, at den første bro-rekapitalisering var midlertidig, idet rekapitaliseringsprocessen ville blive gennemført ved hjælp af forhøjelser af disse fire bankers aktiekapital.
(160)
Den græske nationalbank bemærkede videre, at rekapitaliseringen af de største græske banker var led i den langvarige omstrukturering af den græske banksektor. Den bemærkede, at når en bank forbliver på private hænder, vil ledelsen formentlig ikke blive udskiftet, mens hvis en bank bliver statsejet (dvs. ejet af stabilitetsfonden), kan stabilitetsfonden udnævne en ny ledelse, som under alle omstændigheder vil blive vurderet af den græske nationalbank. Den græske nationalbank bemærkede, at den løbende vurderede rammerne for selskabsledelse, om den enkelte bank havde en tilstrækkelig ledelse, og hver banks risikoprofil for at sikre, at der ikke blev løbet for store risici. Den påpegede også, at stabilitetsfonden allerede havde udpeget repræsentanter til bestyrelsen i de rekapitaliserede banker.
(161)
Med hensyn til nødvendigheden af den første bro-rekapitalisering bemærkede den græske nationalbank, at bankens rekapitalisering var begrænset for at sikre, at de dengang gældende mindstekrav til kapital (8 %) var opfyldt. Den anførte også, at den langstrakte periode før rekapitaliseringerne skyldtes den kraftige forværring af markedsbetingelserne i Grækenland og virkningen af PSI-programmet, hele projektets kompleksitet og behovet for at maksimere private investorers deltagelse i aktiekapitalforhøjelserne.
(162)
Med hensyn til den første bro-rekapitaliserings proportionalitet påpegede den græske nationalbank, at den fulde gennemførelse af omstruktureringsplanen, der skulle fremlægges for Kommissionen, var garanteret i kraft af, at suspenderingen af stabilitetsfondens stemmerettigheder ville blive ophævet, hvis bl.a. omstruktureringsplanen blev misligholdt i væsentlig grad. Den græske nationalbank bemærkede også, at bankens vanskeligheder ikke skyldtes, at bankens ledelse havde undervurderet dens risici, eller at der forekom kommercielt aggressive handlinger.
5.1.2. Bemærkninger udarbejdet af stabilitetsfonden
(163)
For så vidt angår den første bro-rekapitaliserings hensigtsmæssighed i henseende til problemet med potentiel statslig indgriben, hvis staten yder store beløb i statsstøtte gennem stabilitetsfonden, og stabilitetsfonden er fuldt stemmeberettiget, anførte stabilitetsfonden, at de banker, der fik støtte fra stabilitetsfonden, ikke ansås for offentlige enheder eller enheder underlagt statslig kontrol, og at de ikke ville blive kontrolleret af staten, efter at de var blevet permanent rekapitaliseret af stabilitetsfonden. Stabilitetsfonden påpegede, at den var en fuldstændig uafhængig privatretlig juridisk enhed med selvstændig beslutningskompetence, og at den ikke var underlagt statslig kontrol i henhold til artikel 16C, stk. 2, i loven om stabilitetsfonden, ifølge hvilken kreditinstitutterne, som stabilitetsfonden har ydet kapitalstøtte, ikke er en del af den offentlige sektor i bred forstand. Stabilitetsfonden henviste også til sin ledelsesstruktur.
(164)
Vedrørende sin intervention i bankens ledelse bemærkede stabilitetsfonden, at den ville respektere bankens selvstyre og ikke blande sig i den daglige ledelse, idet dens rolle var begrænset til det i loven om stabilitetsfonden angivne. Den anførte, at der ikke ville forekomme indgriben eller samordning fra statens side, og at bankens beslutninger vedrørende udlånsprocessen (bl.a. om sikkerhedsstillelse, prissætning og lånernes solvens) ville blive truffet på grundlag af kommercielle kriterier.
(165)
Stabilitetsfonden påpegede, at der i loven om stabilitetsfonden og i før-tegningsaftalen var fastsat passende sikkerhedsforanstaltninger til at hindre eksisterende private aktionærer i at tage for store risici. Den påpegede elementer som i) udnævnelsen af repræsentanter for stabilitetsfonden som uafhængige menige medlemmer af bankens bestyrelse og deres tilstedeværelse i udvalg, ii) stabilitetsfondens due diligence-undersøgelse af banken og iii) de forhold, at dens stemmerettigheder efter den endelige rekapitalisering kun ville være begrænsede, så længe banken overholdt vilkårene i omstruktureringsplanen.
(166)
Med hensyn til nødvendigheden af den første bro-rekapitalisering og specifikt niveauet for forrentningen af støtten anførte stabilitetsfonden, at forrentningen var blevet aftalt med repræsentanter for Kommissionen, ECB og IMF. Med det aftalte niveau var der taget højde for, at den første bro-rekapitalisering ville blive omlagt til en permanent rekapitalisering inden 30. september 2012, der blev sat som frist i marts 2012 i MEFP mellem Kommissionen, ECB og IMF og Grækenland.
(167)
Med hensyn til proportionaliteten af den første bro-rekapitalisering bemærkede stabilitetsfonden, at de foranstaltninger, den traf, f.eks. som beskrevet i betragtning (165) til nærværende afgørelse, var tilstrækkelige som beskyttelsesforanstaltninger i lyset af størrelsen af de modtagne støttebeløb og den langvarige redningsperiode. Desuden anførte stabilitetsfonden, at der var truffet hensigtsmæssige foranstaltninger til at sikre, at de banker, som stabilitetsfonden deltog i, ikke udvekslede kommercielt følsomme oplysninger. Der var f.eks. tale om udnævnelse af forskellige repræsentanter for stabilitetsfonden til at sidde i disse banker, mandater til disse repræsentanter, som specifikt beskyttede mod en informationsstrøm mellem to repræsentanter, og klare interne instrukser til disse personer om ikke at videresende kommercielt følsomme oplysninger om banken. Desuden anførte stabilitetsfonden, at den ikke udøvede sine rettigheder i forbindelse med bankerne på en måde, som kunne forhindre, begrænse, forvride eller i betydelig grad formindske eller hæmme en effektiv konkurrence. Til sidst påpegede stabilitetsfonden, at medlemmerne af dens bestyrelse og dens medarbejdere var underlagt strenge regler om fortrolighed og betroede opgaver og bundet af bestemmelserne om forretningshemmelighed.
5.2. BEMÆRKNINGER FRA GRÆKENLAND TIL DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE VEDRØRENDE NEA PROTON BANK
(168)
Den 5. september 2012 fremsendte Grækenland sine bemærkninger, som var udarbejdet af den græske nationalbank og stabilitetsfonden, til Nea Proton-indledningsafgørelsen.
5.2.1. Bemærkninger udarbejdet af den græske nationalbank
(169)
Den græske nationalbank bemærkede, at Nea Proton Bank som et overgangsinstitut ejet af stabilitetsfonden ikke kunne fremsende en langsigtet forretningsplan som selvstændig enhed. Desuden bemærkede den græske nationalbank, at den nøje fulgte gennemførelsen af den forretningsplan, der var udarbejdet af stabilitetsfonden for Nea Proton Bank og fremsendt til Kommissionen, for at sikre, at Nea Proton Bank kunne sælges inden for den lovbestemte periode.
(170)
Med hensyn til væksten i rentabiliteten påpegede den græske nationalbank, at størstedelen af væksten forventedes at komme i løbet af 2013 (når nettorenteindtjeningen forventedes at stige til 55,3 mio. EUR sammenlignet med 22,7 mio. EUR i 2012), at den primært ville stamme fra nedbringelsen af de samlede renteudgifter, og at den ville være resultatet af to faktorer, nemlig en roll-over af aftaleindskud, som tidligere gav en høj rente på bedre vilkår, og en reduktion på 30 % af de samlede udeståender på indskudskonti i første halvdel af 2012. Desuden understregede den græske nationalbank, at nettorenteindtægten fra 2013 ville stige stabilt og ikke rejse nogen tvivl om Nea Proton Banks evne til at nå målet.
5.2.2. Bemærkninger udarbejdet af stabilitetsfonden
(171)
Med hensyn til nødvendigheden af foranstaltningerne til fordel for Nea Proton Bank bemærkede stabilitetsfonden, at den græske nationalbank var den rette myndighed til at træffe en hvilken som helst afviklingsforanstaltning, og at stabilitetsfonden tilførte det nødvendige minimum af kapital i reguleringsøjemed.
(172)
Med hensyn til genoprettelsen af Nea Proton Banks langsigtede rentabilitet henviste stabilitetsfonden til afviklingsrammen, ifølge hvilken stabilitetsfonden skulle sælge Nea Proton Bank inden to år, og var enig med Kommissionen i, at Nea Proton Bank kunne indgå i en større og rentabel enhed. Selv om omstruktureringsplanen for Nea Proton Bank var baseret på en model for en selvstændig enhed, forklarede stabilitetsfonden, at dens mål var at lette salget af denne bank ved at gøre den mere attraktiv i investorernes øjne og forbedre dens finansielle resultater. Stabilitetsfonden bemærkede, at kapitaltilførslerne ikke alene gjorde det muligt for Nea Proton Bank at overholde minimumskravet til solvensgrad, men også at forbedre sin finansielle stilling og gøre sig selv mere attraktiv for andre små banker med hensyn til en eventuel fusion. Stabilitetsfonden bemærkede også, at den ekstra kapitaltilførsel havde været nødvendig for at dække værdiforringelsestabene som følge af PSI-programmet og de øgede hensættelser til tab på lån.
(173)
Stabilitetsfonden bemærkede, at Nea Proton Bank havde forbedret sine finansieringsomkostninger og indskydernes loyalitet. Nea Proton Banks afhængighed af Eurosystemet faldt i løbet af 2012, og den forbedrede sin likviditet. Den yderligere kapitaltilførsel havde bidraget til at sænke renten på indskud og forbedre rentetillægget. Nea Proton Bank havde allerede omlagt priserne på en del af sin udlånsportefølje ved hjælp af risikobaseret prissætning med rentesatser, der lå en del over finansieringsomkostningerne. Desuden ville den planlagte vækst i nettorenteindtægten blive realiseret ved hjælp af en konservativ ekspansion på erhvervskundemarkedet og ved at øge porteføljens kvalitet.
(174)
Stabilitetsfonden bemærkede, at Nea Proton Bank i 2012 havde nedbragt sine driftsomkostninger væsentligt, at dens kun to datterselskaber ville indstille driften, at dens deltagelse i forsikringsvirksomhed blev indskrænket i betydeligt omfang, og at dens ejendomshandelsaktiviteter ville blive lukket.
(175)
Endelig bemærkede stabilitetsfonden, at konkurrencefordrejningerne ville blive begrænset takket være Nea Proton Banks beskedne andel af de samlede bankaktiver i Grækenland og det forhold, at den ikke overvejede en aggressiv indlånspolitik.
5.3. BEMÆRKNINGER FRA GRÆKENLAND TIL DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE VEDRØRENDE NEW TT BANK
(176)
Den 19. juli 2013 fremsendte finansministeriet sine bemærkninger til New TT-indledningsafgørelsen.
(177)
Med hensyn til nødvendigheden af foranstaltning NTT1 tilføjede finansministeriet, at den nøjagtige værdi af aktiver og passiver, som blev overført til New TT Bank, var defineret på baggrund af de eksterne revisorers rapport i overensstemmelse med artikel 63E, stk. 6, i lov nr. 3601/2007.
(178)
For så vidt angår nødvendigheden af foranstaltning NTT2, bemærkede finansministeriet, at det andet tilpasningsprogram for Grækenland (revision 2, maj 2013) krævede salg af New TT Bank til en tredjepart inden 15. juli 2013.
(179)
Med hensyn til forrentningen af de to foranstaltninger NTT1 og NTT2 bemærkede finansministeriet, at stabilitetsfonden, som dækkede det udækkede finansieringsbehov indtil 31. december 2013 i stedet for HDIGF, fik en privilegeret plads foran de øvrige kreditorer i tilfælde af afvikling af de aktiver, der forblev hos TT Bank, og at kun medarbejdernes krav på 50 % af deres løn kom før stabilitetsfondens fordringer. Den bemærkede derfor, at udbyttet af afviklingen af sådanne aktiver primært ville gavne stabilitetsfonden og dermed reducere de omkostninger, som staten skulle bære.
(180)
Med hensyn til genoprettelse af New TT Banks langsigtede rentabilitet bemærkede finansministeriet, at New TT Bank som et overgangsinstitut skulle sælges inden to år efter stiftelsen heraf i overensstemmelse med artikel 63E i lov nr. 3601/2007. Salget af New TT Bank ville i tråd med MEFP fra maj 2013 blive gennemført inden 15. juli 2013 og dermed sikre dens aktiviteters rentabilitet på langt sigt.
6. VURDERING AF STØTTEN VEDRØRENDE DE OPKØBTE VIRKSOMHEDER
6.1. VURDERING AF STØTTEN VEDRØRENDE NEA PROTON BANK
6.1.1. Forekomst af statsstøtte og støttebeløb
(181)
Kommissionen skal afgøre, om der forekommer statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. I henhold til denne bestemmelse er statsstøtte enhver form for støtte, som ydes af en medlemsstat eller ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.
6.1.1.1. Forekomst af statsstøtte i de foranstaltninger, der blev ydet i henhold til den græske bankstøtteordning (foranstaltning Pr1, Pr2 og Pr3)
(182)
Kapitaltilførslen på 80 mio. EUR fra den græske stat til Proton Bank i maj 2009 (foranstaltning Pr1), de græske statsobligationer for 78 mio. EUR, som Proton Bank fik i april 2009 (foranstaltning Pr2), og statsgarantien til Proton Bank for udstedte obligationer med en nominel værdi på 149,4 mio. EUR i juli 2010 (foranstaltning Pr3) blev ydet i henhold til den græske bankstøtteordning (113). I afgørelsen om godkendelse af denne ordning konkluderede Kommissionen, at de foranstaltninger, der blev ydet i henhold til ordningen, ville udgøre statsstøtte.
(183)
Som konkluderet i betragtning 38 til Nea Proton-indledningsafgørelsen rummer Nea Proton Bank også Proton Banks aktiviteter. Foranstaltning Pr1, Pr2 og Pr3 har gavnet Nea Proton Bank, idet de bidrog til stabilisering og fortsættelse af de økonomiske aktiviteter, som blev overført til dem, og uden hvilke de ikke længere ville findes. Derfor mener Kommissionen, at de har gavnet de økonomiske aktiviteter, som blev overført til Nea Proton Bank.
6.1.1.2. Forekomst af statsstøtte i dækningen af det udækkede finansieringsbehov hos Nea Proton Bank (foranstaltning NP1)
(184)
I betragtning 31-37 til Nea Proton-indledningsafgørelsen har Kommissionen allerede fastslået, at foranstaltning NP1, interventionen fra HDIGF's afviklingsordning og stabilitetsfonden til dækning af det udækkede finansieringsbehov, udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. I betragtning 38 til samme afgørelse betragtede Kommissionen Nea Proton Bank som den økonomiske modtager af denne foranstaltning, idet Nea Proton Bank rummer Proton Banks økonomiske aktiviteter, som fortsat eksisterer takket være støtten.
6.1.1.3. Forekomst af statsstøtte i tilførslen af startkapital fra stabilitetsfonden og yderligere aktiekapital fra stabilitetsfonden i 2012 (foranstaltning NP2)
(185)
I betragtning 41-43 til Nea Proton-indledningsafgørelsen har Kommissionen allerede fastslået, at stabilitetsfondens kapitaltilførsel på 250 mio. EUR og de yderligere kapitaltilførsler, der forventedes på tidspunktet for afgørelsen, der beløb sig til i alt 300 mio. EUR, udgjorde statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. Som nævnt i betragtning (93) til nærværende afgørelse bidrog stabilitetsfonden i sidste ende med yderligere 265 mio. EUR i 2012 ud af de mulige ekstra 300 mio. EUR, hvilket bringer den samlede rekapitalisering i 2011 og 2012 op på 515 mio. EUR (foranstaltning NP2).
6.1.1.4. Forekomst af statsstøtte i kapitaltilførslen fra stabilitetsfonden til Nea Proton Bank forud for salget af denne til banken (NP3)
(186)
Kommissionen mener, at kapitaltilførslen fra stabilitetsfonden til Nea Proton Bank forud for salget af denne til banken, der beløb sig til 395 mio. EUR, udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1.
(187)
Kapitaltilførslen blev leveret af stabilitetsfonden, som er en enhed, der er stiftet og finansieres af Grækenland til at støtte banker og således er oprettet ved hjælp af statslige midler. Desuden er foranstaltningen af selektiv karakter, eftersom kapitaltilførslen kun ydes til Nea Proton Bank.
(188)
Endvidere giver interventionen Nea Proton Bank en klar fordel, eftersom den sikrer bankvirksomhedens overlevelse. Uden kapitaltilførsel ville Nea Proton Bank med sin dybt negative kapital være gået konkurs. Under sådanne omstændigheder ville det ikke have været muligt at sælge Nea Proton Bank og integrere den i en større enhed. Desuden overholder rekapitaliseringen ikke det markedsøkonomiske investorprincip. Tværtimod muliggjorde rekapitaliseringen på 395 mio. EUR, at Nea Proton Bank kunne sælges for 1 EUR. En privat investor ville have valgt ikke at foretage en rekapitalisering og lade Nea Proton Bank gå konkurs og dermed spare 395 mio. EUR.
(189)
Nea Proton Bank konkurrerer med andre banker, herunder datterselskaber af udenlandske banker, som driver virksomhed i Grækenland eller er potentielt interesserede i at komme ind på det græske marked. Derfor har kapitaltilførslen en virkning for samhandelen mellem medlemsstaterne og er potentielt konkurrencefordrejende.
(190)
Kommissionen konkluderer, at kapitaltilførslen på 395 mio. EUR til Nea Proton Bank udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1.
Støttemodtager af foranstaltning NP3
(191)
Som allerede forklaret i betragtning 188 anser Kommissionen Nea Proton Bank for at være støttemodtageren af kapitaltilførslen på 395 mio. EUR til Nea Proton Bank, idet støtten gjorde det muligt for den at videreføre sine økonomiske aktiviteter hos banken.
(192)
Med hensyn til hvorvidt salget af Nea Proton Bank indebærer statsstøtte til banken i overensstemmelse med punkt 49 i bankmeddelelsen fra 2008, skal Kommissionen vurdere, om visse krav er opfyldt. Den skal navnlig undersøge, om i) salgsprocessen var åben og ikkediskriminerende, ii) salget foregik på markedsvilkår, og iii) pengeinstituttet eller staten maksimerede salgsprisen på de involverede aktiver og passiver.
(193)
Banken erhvervede aktierne i Nea Proton Bank, fordi den indsendte det eneste gyldige bud i forbindelse med den ikkediskriminerende udbudsprocedure, som andre banker og pengeinstitutter kunne deltage i. En finansiel rådgiver fra stabilitetsfonden kontaktede en lang række banker, pengeinstitutter og sponsorer, og kun fire udviste interesse i at købe Nea Proton Bank, og heraf indsendte kun to et endeligt bud, nemlig banken og en hedgefond (114). Bankens tilbud var det eneste, som overholdt stabilitetsfondens udbudsvejledning.
(194)
Fordi den finansielle rådgiver kontaktede et stort antal banker og på forhånd havde opstillet krav og en tidsfrist, man skulle overholde, hvis buddene skulle være gyldige, mener Kommissionen, at udbuddet var åbent og ikkediskriminerende. Kommissionen konkluderer derfor, at udbudsproceduren tillader den at udelukke forekomsten af statsstøtte til køberen.
(195)
Banken betalte én euro for købet, og stabilitetsfonden afgav løfte om at rekapitalisere Nea Proton Bank forud for salget af den. Denne negative pris (når man tager højde for rekapitaliseringen af Nea Proton Bank lige før salget) udelukker ikke, at salgsprisen afspejler virksomhedens markedsværdi (115), eftersom Nea Proton Bank havde en klart negativ nettokapital og forventedes fortsat at give tab. Kommissionen har ingen grund til at tro, at det afgivne bud og den erlagte pris ikke afspejlede markedsprisen på virksomheden. Som følge heraf konkluderer Kommissionen i overensstemmelse med punkt 49 i bankmeddelelsen fra 2008, punkt 20 i omstruktureringsmeddelelsen og sin egen afgørelsespraksis (116), at salgsprisen var markedsprisen, og at den kan udelukke statsstøtte til banken.
6.1.1.5. Konklusion om forekomsten af statsstøtte og det samlede modtagne støttebeløb
(196)
På baggrund af betragtning (182)-(190) mener Kommissionen, at foranstaltning Pr1, Pr2 og Pr3, NP1, NP2 og NP3 alle opfylder de betingelser, der er fastlagt i traktatens artikel 107, stk. 1, og udgør statsstøtte. Med hensyn til foranstaltning Pr1, Pr2 og Pr3 konkluderer Kommissionen, eftersom de bidrog til den fortsatte eksistens af Proton Banks aktiviteter, som senere blev overført til Nea Proton Bank, at de kan anses for også at gavne Nea Proton Bank, som rummer disse aktiviteter. Som allerede anført i betragtning (184) er støttemodtageren af foranstaltning NP1 Nea Proton Bank, som rummer de overførte aktiviteter fra Proton Bank. Desuden er Nea Proton Bank også støttemodtager af foranstaltning NP2 og NP3.
(197)
Derfor konkluderer Kommissionen, at Nea Proton Banks aktiviteter har fået statsstøtte i form af kapitalforanstaltninger for 2 111,6 mio. EUR (foranstaltning Pr1, NP1, NP2 og NP3), statsgarantier for 149,4 mio. EUR (foranstaltning Pr2) og græske statsobligationer for 78 mio. EUR (foranstaltning Pr2) som vist i tabel 9.
Tabel 9
Overblik over den samlede støtte til Proton Bank og Nea Proton Bank
Støttemodtager
Foranstaltning
Støttens art
Støttebeløb (mio. EUR)
Proton Banks aktiviteter
Pr1
Rekapitalisering
80
Nea Proton Banks aktiviteter
NP1
Finansiering af udækket finansieringsbehov fra PB til NPB
1 121,6
NP2
Rekapitalisering
515
NP3
Rekapitalisering
395
Kapitalstøtte ydet i alt
2 111,6
Støttemodtager
Foranstaltning
Støttens art
Proton Banks aktiviteter
Pr2
Statsobligationslån
78
Pr3
Garanti
149,4
Likviditetsstøtte ydet i alt
227,4
6.1.2. Retsgrundlag for vurderingen af støttens forenelighed
(198)
Traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), giver Kommissionen beføjelse til at afgøre, at støtten er forenelig med det indre marked, hvis den har til formål at »afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi«.
(199)
Kommissionen har anerkendt, at den globale finansielle krise kan skabe alvorlige forstyrrelser i en medlemsstats økonomi, og at foranstaltningerne til støtte for bankerne kan bidrage til at afhjælpe sådanne forstyrrelser. Dette er blevet bekræftet i bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen og omstruktureringsmeddelelsen. På baggrund af den på ny anspændte situation på de finansielle markeder mener Kommissionen fortsat, at forudsætningerne for, at en støtte kan godkendes på grundlag af traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), er opfyldt. Kommissionen bekræftede denne holdning ved at vedtage forlængelsesmeddelelsen fra 2011 (117) og bankmeddelelsen fra 2013 (118).
(200)
Med hensyn til den græske økonomi har Kommissionen i sine afgørelser om godkendelse og forlængelse af den græske bankstøtteordning samt sin godkendelse af statsstøtteforanstaltninger ydet af Grækenland til forskellige banker (119) anerkendt, at der består en trussel om alvorlige forstyrrelser af den græske økonomi, og at statens støtte til bankerne er egnet til at afhjælpe denne forstyrrelse. Støtteforanstaltningerne skal derfor vurderes på grundlag af traktatens artikel 107, stk. 3, litra b).
(201)
Hvis statsstøtte skal være forenelig i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), skal den opfylde de generelle forenelighedskriterier:
a) hensigtsmæssighed: Støtten skal være klart målrettet for effektivt at kunne afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i økonomien. Dette ville ikke være tilfældet, hvis foranstaltningen ikke var egnet til at afhjælpe forstyrrelsen.
b) nødvendighed: Støtten skal både med hensyn til beløb og form være nødvendig for at nå det fastsatte mål. Derfor skal den udgøre det minimum, der er nødvendigt for at nå målet, og have den form, der er bedst egnet til at afhjælpe forstyrrelsen.
c) proportionalitet: De positive virkninger af foranstaltningen skal afvejes nøje mod konkurrencefordrejningerne, for at fordrejningerne kan begrænses til det minimum, der er nødvendigt for at nå målene med foranstaltningen.
(202)
Under finanskrisen har Kommissionen udarbejdet forenelighedskriterier for forskellige typer støtteforanstaltninger. Principperne for vurdering af støtteforanstaltninger blev fastlagt i bankmeddelelsen fra 2008.
(203)
Rekapitaliseringsmeddelelsen (120) indeholder yderligere retningslinjer for det påkrævede forrentningsniveau for de statslige kapitaltilførsler.
(204)
Endelig har Kommissionen forklaret i sin omstruktureringsmeddelelse (121), hvordan den vil vurdere omstruktureringsplaner. I sin vurdering af omstruktureringsplanen for banken i henhold til omstruktureringsmeddelelsen vil Kommissionen tage hensyn til alle foranstaltningerne i tabel 7.
6.1.3. Forenelighedsvurdering af støtteforanstaltningerne i henhold til bankmeddelelsen fra 2008 og rekapitaliseringsmeddelelsen
6.1.3.1. Foranstaltning Pr1, Pr2 og Pr3's forenelighed med bankmeddelelsen fra 2008
(205)
Foranstaltning Pr1, Pr2 og Pr3 blev ydet i henhold til den græske bankstøtteordning. Foranstaltningerne i henhold til denne ordning er allerede blevet vurderet til at være forenelige med det indre marked i Kommissionens afgørelse af 19. november 2008.
6.1.3.2. Foranstaltning NP1 og NP2's forenelighed med bankmeddelelsen fra 2008 og rekapitaliseringsmeddelelsen
(206)
Kommissionen godkendte foranstaltning NP1 og NP2 som redningsstøtte i Nea Proton-indledningsafgørelsen. Men som nævnt i betragtning (142) udtrykte Kommissionen sin tvivl om nødvendigheden af beløbsstørrelsen for foranstaltning NP2, med hensyn til hvorvidt Nea Proton Bank ville kunne genoprette sin langsigtede rentabilitet som selvstændig enhed, og satte derfor spørgsmålstegn ved, at en isoleret omstrukturering var den billigste tilgængelige løsning. Denne tvivl blev bortvejret af salget af Nea Proton Bank til banken den 15. juli 2013. Eftersom Nea Proton Bank blev solgt i en åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende procedure til banken, anses den pris, som banken betalte, for at være markedsprisen. Som følge deraf var størrelsen af den kapitaltilførsel, som staten foretog før salget, nødvendig for et vellykket salg. Integrationen af Nea Proton Bank i bankens aktiviteter vil løse Nea Proton Banks problemer med den langsigtede rentabilitet i lyset af den omstruktureringsplan, som bankens fremlagde for Kommissionen.
6.1.3.3. Foranstaltning NP3's forenelighed med bankmeddelelsen fra 2008 og rekapitaliseringsmeddelelsen
6.1.3.3.1. Hensigtsmæssighed
(207)
For så vidt angår hensigtsmæssigheden af foranstaltning NP3 - stabilitetsfondens kapitaltilførsel på 395 mio. EUR i Nea Proton Bank før salget heraf til banken - mener Kommissionen, at foranstaltningen er hensigtsmæssig, fordi den bidrog til, at Nea Proton Banks aktiviteter overlevede. Disse aktiviteter ville ikke have kunnet fortsætte uden støtten fra stabilitetsfonden, idet Nea Proton Bank havde en negativ egenkapital på tidspunktet for salget af den til banken og fortsatte med at lide tab. Ingen bank ville have købt Nea Proton Bank uden en forudgående rekapitalisering. Foranstaltningen sikrer derfor, at den finansielle stabilitet i Grækenland opretholdes. På den baggrund finder Kommissionen, at foranstaltningen er egnet som redningsstøtte.
6.1.3.3.2. Nødvendighed
(208)
Ifølge bankmeddelelsen fra 2008 skal støtteforanstaltningen både med hensyn til beløb og form være nødvendig for at nå målet for foranstaltningen. Det betyder, at en kapitaltilførsel skal være det nødvendige minimum for at nå dette mål.
(209)
Som den græske nationalbank anførte i sit brev af 19. juli 2013, kunne en afvikling af Nea Proton Bank have fået en afsmittende virkning, sat gang i en ny systemisk krise og undermineret den tillid, som netop var blevet genskabt til banksystemet efter gennemførelsen af rekapitaliseringsprocessen. Kommissionen finder, at disse faktorer for finansiel stabilitet understøtter nødvendigheden af foranstaltning NP3.
(210)
For så vidt angår størrelsen af interventionen, var tallet 395 mio. EUR fastlagt ved en åben og ikkediskriminerende udbudsprocedure. Banken har foretaget en due diligence-undersøgelse af Nea Proton Bank. Bankens bud, som forudsatte rekapitaliseringen på 395 mio. EUR forud for købet af Nea Proton Bank, var beregnet til at kunne opfylde minimumskravet til solvensgrad på 9 % og gøre det muligt at foretage hensættelser for yderligere 119 mio. EUR til forventede yderligere tab på lån og forventede tab før skat frem til 2016. Kommissionen konkluderer, at støtten på 395 mio. EUR var nødvendig.
(211)
Med hensyn til forrentningen af støtten vil stabilitetsfonden, da salgsprisen blev fastsat til 1 EUR, ikke få penge tilbage. Dens bidrag er det samme som et tilskud. Som angivet i punkt 44 i rekapitaliseringsmeddelelsen kan en utilstrækkeligt forrentet rekapitalisering kun godtages i tilfælde af nødlidende banker, som ikke kan betale renter. Kommissionen mener, at det er tilfældet for Nea Proton Bank. Den manglende forrentning udløser behovet for en gennemgribende omstrukturering i overensstemmelse med rekapitaliseringsmeddelelsen.
(212)
Kommissionen konkluderer, at foranstaltningen er nødvendig som redningsstøtte med hensyn til både beløb og form for at nå målet om at begrænse forstyrrelsen i det græske banksystem og økonomien som helhed.
6.1.3.3.3. Proportionalitet
(213)
Kommissionen bemærker, at Nea Proton Banks økonomiske aktiviteter er blevet overført til banken i forbindelse med fusionen, hvorved Nea Proton Bank blev indlemmet i banken. Det forhold, at støtten redder disse økonomiske aktiviteter, kunne teoretisk set skabe konkurrencefordrejninger. Kommissionen bemærker dog Nea Proton Banks beskedne størrelse og salgsproceduren, hvor konkurrenterne havde lejlighed til at byde på Nea Proton Bank. Desuden vil Nea Proton Banks økonomiske aktiviteter umiddelbart efter overdragelsen være fuldt integreret i banken og ophøre med at eksistere som separat økonomisk aktivitet eller konkurrent. Kommissionen konkluderer derfor, at støtten ikke medfører uberettigede fordrejninger af konkurrencen.
6.1.3.3.4 Konklusion vedrørende foranstaltning NP3's forenelighed med bankmeddelelsen fra 2008 og rekapitaliseringsmeddelelsen
(214)
Kommissionen konkluderer således, at foranstaltning NP3 er hensigtsmæssig, nødvendig og i lyset af den forventede gennemgribende omstrukturering af banken, hvori Nea Proton Banks økonomiske aktiviteter nu indgår, proportional i forhold til det tilsigtede mål.
6.1.4. Støtteforanstaltningens forenelighed med omstruktureringsmeddelelsen
(215)
I betragtning 60, 61, 78 og 79 til Nea Proton-indledningsafgørelsen vedrørende foranstaltning NP1 og NP2 bemærkede Kommissionen, at Nea Proton Bank sandsynligvis ikke ville kunne forrente statsstøtten, den havde modtaget, og understregede, at den manglende forrentning udløste behovet for en gennemgribende omstrukturering. I betragtning (211) bemærkede Kommissionen vedrørende forrentningen af foranstaltning NP3, at stabilitetsfonden ikke får nogen af de 395 mio. EUR tilbage, som den tilførte Nea Proton Bank lige før salget heraf (foranstaltning NP3), fordi salgsprisen blev sat til 1 EUR. Desuden får den græske stat ikke noget tilbage fra de præferenceaktier, der blev udstedt til den i maj 2009, eftersom de fordringer, der knyttede sig dertil, gik tabt i den afviklede Proton Bank. Kommissionen konkluderer derfor, at den manglende forrentning udløser behovet for en gennemgribende omstrukturering, både med hensyn til rentabilitetsforanstaltninger og foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger.
6.1.4.1. Sikring af langsigtet rentabilitet i Nea Proton Banks aktiviteter gennem et salg
(216)
Ifølge punkt 21 i omstruktureringsmeddelelsen skal det overvejes, når et nødlidende kreditinstitut ikke troværdigt kan sikre sin overlevelse på langt sigt, at foretage en velordnet afvikling eller sælge det på auktion. Medlemsstaterne kan derfor tilskynde til, at urentable aktører forsvinder fra markedet, og samtidig sørge for, at deres udtræden fra markedet af hensyn til den finansielle stabilitet sker inden for en passende tidsramme.
(217)
I Nea Proton-indledningsafgørelsen rejste Kommissionen alvorlig tvivl om, hvorvidt Nea Proton Bank kunne genoprette sin langsigtede rentabilitet som selvstændig enhed, og påpegede de synergieffekter, som kunne opnås ved at integrere den i en stor finansiel enhed.
(218)
I så henseende præciseres det i punkt 17 i omstruktureringsmeddelelsen, at salget af en nødlidende bank til et andet pengeinstitut kan bidrage til at genoprette den langsigtede rentabilitet, hvis køberen er rentabel og i stand til at opsuge overførslen af den nødlidende bank, og til at genskabe markedets tillid. I overensstemmelse med MEFP skulle der desuden ske en yderligere konsolidering i banksektoren, og stabilitetsfonden skulle sælge Nea Proton Bank inden 15. juli 2013.
(219)
Som anført i afsnit 7.5.2 kan banken på grundlag af sin omstruktureringsplan anses for at være en rentabel enhed. Det forhold, at Nea Proton Banks aktiviteter var blevet overført til banken, gør det derfor muligt at genoprette dens langsigtede rentabilitet. Det forhold, at Nea Proton Bank er fuldt integreret i banken og forsvinder som selvstændig konkurrent, udgør den gennemgribende omstrukturering, der er nødvendig som følge af den utilstrækkelige forrentning af statsstøtten.
6.1.4.2. Egetbidrag og byrdefordeling
(220)
I Nea Proton-indledningsafgørelsen udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt omstruktureringsomkostningerne var begrænset til et minimum. Denne tvivl skyldtes den iagttagelse, at Nea Proton Bank ikke kunne genoprette sin langsigtede rentabilitet som selvstændig enhed uden at pådrage sig høje omkostninger. Integrationen af Nea Proton Bank i banken, som er en større enhed med it-infrastruktur og en risikostyringsstruktur, bortvejrer denne tvivl. Salget til banken bidrager til at begrænse omstruktureringsomkostningerne til et minimum.
(221)
Med hensyn til aktionærernes og de efterstillede kreditorers bidrag til omstruktureringsomkostningerne har Kommissionen allerede i betragtning 77 til Nea Proton-indledningsafgørelsen fastslået, at aktionærerne og de efterstillede kreditorer ikke blev flyttet med til Nea Proton Bank, men forblev i Proton Bank, dvs. enheden, der var under afvikling. Kommissionen mente således, at der var sikret et tilstrækkeligt byrdebidrag fra aktionærer og efterstillede kreditorer.
6.1.4.3. Foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger
(222)
Med hensyn til foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger bestemmes det i punkt 30 i omstruktureringsmeddelelsen, at »Udgangspunktet for Kommissionens vurdering af behovet for sådanne foranstaltninger vil være størrelsen, rækkevidden og omfanget af de aktiviteter, som den pågældende bank vil have efter gennemførelsen af en troværdig omstruktureringsplan. Disse foranstaltningers art og form vil afhænge af to kriterier: for det første støttebeløbets størrelse og de vilkår og omstændigheder, hvorunder støtten er ydet, og for det andet forholdene på det marked eller de markeder, hvor den modtagende bank vil operere.«
(223)
Med hensyn til det modtagne støttebeløb bemærker Kommissionen det samlede modtagne støttebeløb i form af kapital for 2 111,6 mio. EUR (Pr1, NP1, NP2 og NP3) ud over statslig likviditetsstøtte for 149,4 mio. EUR (Pr3) og græske statsobligationer for 78 mio. EUR (Pr2). Foranstaltning Pr1 svarede til 4,6 % af Proton Banks risikovægtede aktiver på det tidspunkt. Foranstaltning NP1, dvs. dækningen af det udækkede finansieringsbehov fra overførslen af aktiviteterne fra Proton Bank til Nea Proton Bank, svarede til ca. 36 % af Proton Banks risikovægtede aktiver ved udgangen af 2010 eller 84 % af Nea Proton Banks risikovægtede aktiver på tidspunktet for stiftelsen af den. Startkapitaltilførslen fra stabilitetsfonden til Nea Proton Bank, som var led i foranstaltning NP2, svarede til ca. 18,8 % af sidstnævntes risikovægtede aktiver på tidspunktet for stiftelsen af den. De yderligere kapitaltilførsler, som var led i foranstaltning NP2, svarede til ca. 34,2 % af Nea Proton Banks risikovægtede aktiver (baseret på data fra 31. december 2012 (122)). Som anført i betragtning 80 til Nea Proton-indledningsafgørelsen repræsenterede foranstaltning NP1 og NP2 over 50 % af Proton Banks risikovægtede aktiver eller over 130 % af Nea Proton Banks risikovægtede aktiver. Aktiekapitaltilførslen forud for salget til banken, dvs. foranstaltning NP3, svarede til ca. 48,7 % af Nea Proton Banks risikovægtede aktiver (baseret på data fra 31. maj 2013). Sådanne støttebeløb i kombination med manglen på forrentning kræver en kraftig indskrænkning af støttemodtagerens tilstedeværelse på markedet.
(224)
For så vidt angår det marked, hvorpå Nea Proton Bank drev virksomhed, påpegede Kommissionen i betragtning 82 til Nea Proton-indledningsafgørelsen, at Proton Bank var en meget lille bank (ca. 1 % i markedsandel af de græske bankers samlede aktiver), hvorfor Proton Banks aktiver og passiver, der blev overført til Nea Proton Bank, var af en forholdsvis beskeden størrelse i forhold til det græske banksystem. Derfor konkluderede den, at konkurrencefordrejningerne som følge af statsstøtten til Nea Proton Bank trods det exceptionelt store støttebeløb kunne anses for at være begrænsede.
(225)
Desuden blev Nea Proton Banks aktiviteter tilbudt konkurrenterne i et åbent udbud. Efter salget ophørte Nea Proton Bank med at eksistere som selvstændig enhed, da den blev fuldt integreret i banken.
(226)
Kommissionen konkluderer, at der med Nea Proton Banks beskedne størrelse, den åbne udbudsprocedure og det forhold, at Nea Proton Bank ophører med at eksistere som selvstændig konkurrent, ikke sker uberettigede fordrejninger af konkurrencen trods det meget store støttebeløb og den manglende forrentning.
6.1.4.4. Konklusion vedrørende foreneligheden med omstruktureringsmeddelelsen
(227)
På grundlag af analysen i betragtning (216)-(226) ovenfor konkluderer Kommissionen, at salget af Nea Proton Bank og dens indlemmelse i banken sikrer Nea Proton Banks langsigtede rentabilitet, at støtten er begrænset til det nødvendige minimum, og at der ikke foregår uberettiget fordrejning af konkurrencen.
(228)
Alle støtteforanstaltningerne angivet i tabel 7 bør derfor erklæres forenelige med det indre marked.
6.2. VURDERING AF STØTTEN VEDRØRENDE NEW TT BANK
6.2.1. Forekomst af statsstøtte og støttebeløb
(229)
Kommissionen skal afgøre, om foranstaltningen udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1.
6.2.1.1. Forekomst af statsstøtte i dækningen af det udækkede finansieringsbehov fra overførslen af T Banks aktiver og passiver (foranstaltning T)
(230)
I betragtning 26-32 til T Bank-afgørelsen har Kommissionen allerede fastslået, at foranstaltning T, dvs. interventionen fra HDIGF's afviklingsordning og stabilitetsfonden til dækning af det udækkede finansieringsbehov fra overførslen af T Banks aktiver og passiver til TT Bank, udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. I betragtning 33 til samme afgørelse anså Kommissionen T Banks økonomiske aktiviteter, som blev overført til TT Bank, for at være støttemodtageren af statsstøtten, da de fortsatte med at eksistere takket være den modtagne støtte.
6.2.1.2. Forekomst af statsstøtte i rekapitaliseringen, der blev ydet i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen til TT Bank (foranstaltning TT).
(231)
Den græske stats kapitaltilførsel på 224,96 mio. EUR til TT Bank (foranstaltning TT) blev ydet i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen, der var en del af den græske bankstøtteordning (123). I afgørelsen om godkendelse af denne ordning konkluderede Kommissionen, at de foranstaltninger, der blev ydet i henhold til ordningen, ville udgøre statsstøtte. Foranstaltning TT udgjorde følgelig statsstøtte til TT Bank.
(232)
Som Kommissionen bemærkede i betragtning 98 til New TT-indledningsafgørelsen, ligger de økonomiske aktiviteter, som TT Bank, herunder T Bank, tidligere drev, nu hos New TT Bank.
6.2.1.3. Forekomst af statsstøtte i dækningen af det udækkede finansieringsbehov hos New TT Bank (foranstaltning NTT1)
(233)
I betragtning 53-57 til New TT-indledningsafgørelsen har Kommissionen allerede fastslået, at foranstaltning NTT1, interventionen fra HDIGF's afviklingsordning og stabilitetsfonden til dækning af det udækkede finansieringsbehov hos New TT Bank, udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. I betragtning 54 til samme afgørelse betragtede Kommissionen New TT Bank som støttemodtageren, idet New TT Bank rummer TT Banks økonomiske aktiviteter, som fortsat eksisterer takket være støtten.
6.2.1.4. Forekomst af statsstøtte i tilførslen af startkapital (foranstaltning NTT2)
(234)
I betragtning 49-52 til New TT-indledningsafgørelsen har Kommissionen allerede fastslået, at foranstaltning NTT2, dvs. startkapitaltilførslen fra stabilitetsfonden på 500 mio. EUR til New TT Bank, udgør statsstøtte til New TT Bank efter traktatens artikel 107, stk. 1.
6.2.1.5. Forekomsten af statsstøtte til køberen af New TT Bank
(235)
Banken købte aktierne i New TT Bank i forbindelse med en åben og ikkediskriminerende udbudsprocedure. Ifølge oplysninger fra de græske myndigheder den 15. juli 2013 kontaktede en finansiel rådgiver et stort antal udenlandske og græske banker og investorer, og kun de fire største græske banker afgav endelige bud. Da den finansielle rådgiver kontaktede et stort antal banker, konkluderer Kommissionen, at udbudsproceduren var åben og ikkediskriminerende. Bankens bud blev anset for at være det bedste set ud fra beløb og betalingsform.
(236)
Nærmere betegnet gav banken tilsagn om at betale stabilitetsfonden i alt 681 mio. EUR i form af nyudstedte ordinære aktier. Det næsthøjeste bud var et bud på 500 mio. EUR kontant. Det var derfor 26,58 % lavere end bankens bud. Ifølge brev af 8. juli 2013 fra den græske nationalbank kunne et bud om kontant betaling fra en græsk bank ikke komme i betragtning, hvis den fortsat havde behov for finansiering fra Eurosystemet, og især ikke hvis den modtog likviditetsstøtte i en nødsituation. Det næsthøjeste bud opfyldte derfor ikke den græske nationalbanks krav.
(237)
Det bør også bemærkes, at stabilitetsfonden ifølge salgskontrakten modtog 1 418 750 000 nye ordinære aktier i banken til en emissionskurs på 0,48 EUR pr. styk (124). Med denne transaktion øgede stabilitetsfonden sin aktiebeholdning i banken fra 93,55 % til 95,23 %.
(238)
Kommissionen konkluderer derfor, at købet ikke udgør statsstøtte til køberen.
6.2.1.6. Konklusion vedrørende forekomsten af statsstøtte
(239)
På baggrund af ovenstående mener Kommissionen, at foranstaltning T, TT, NTT1 og NTT2 alle udgør statsstøtte. Med hensyn til foranstaltning T konkluderer Kommissionen, at støtten kom T Banks aktiviteter til gavn, idet de blev overført til TT Bank og senere til New TT Bank. Med hensyn til foranstaltning TT konkluderer Kommissionen, at den kom TT Banks aktiviteter til gavn, idet de blev overført til New TT Bank. Støttemodtageren af foranstaltning NTT1 og NTT2 er New TT Bank.
(240)
Kommissionen konkluderer derfor, at T Banks økonomiske aktiviteter, der blev overført til TT Bank og senere New TT Bank, har fået rekapitaliseringsstøtte for 677 mio. EUR, mens TT Banks aktiviteter, der blev overført til New TT Bank, har modtaget statsstøtte i form af kapitalstøtte for 4 457,96 mio. EUR (foranstaltning TT, NTT1 og NTT2).
Tabel 10
Overblik over den samlede støtte til T Bank, TT Bank og New TT Bank
Støttemodtager
Foranstaltning
Beskrivelse
Støttebeløb (mio. EUR)
T Banks aktiviteter
T
Finansiering af udækket finansieringsbehov fra T til TT
677
TT Banks aktiviteter
TT
Rekapitalisering
224,96
New TT Banks aktiviteter
NTT1
Finansiering af udækket finansieringsbehov fra TT Bank til New TT Bank
3 732,6
NTT2
Startkapital
500
6.2.2. Retsgrundlag for vurderingen af støttens forenelighed
(241)
Traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), giver Kommissionen beføjelse til at afgøre, at støtten er forenelig med det indre marked, hvis den har til formål at »afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi«.
(242)
Som forklaret i betragtning (199) og (200) bør retsgrundlaget for vurderingen af støtteforanstaltningerne til græske banker nu være traktatens artikel 107, stk. 3, litra b).
(243)
Som forklaret i betragtning (201) skal en statsstøtte for at være forenelig i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), opfylde de generelle forenelighedskriterier, nemlig hensigtsmæssighed, nødvendighed og proportionalitet.
(244)
Principperne for vurdering af støtteforanstaltninger blev fastlagt i bankmeddelelsen fra 2008.
(245)
Rekapitaliseringsmeddelelsen (125) indeholder yderligere retningslinjer for det påkrævede forrentningsniveau for de statslige kapitaltilførsler.
(246)
Endelig har Kommissionen forklaret i sin omstruktureringsmeddelelse (126), hvordan den vil vurdere omstruktureringsplaner. I sin vurdering af omstruktureringsplanen for banken i henhold til omstruktureringsmeddelelsen vil Kommissionen tage hensyn til alle foranstaltningerne i tabel 8.
6.2.3. Støtteforanstaltningernes forenelighed med bankmeddelelsen fra 2008 og rekapitaliseringsmeddelelsen
6.2.3.1. Foranstaltning T's forenelighed med bankmeddelelsen fra 2008 og rekapitaliseringsmeddelelsen
(247)
Med hensyn til foranstaltning T fandt Kommissionen i sin T Bank-afgørelse, at interventionen opfylder kravene i traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), og afgjorde, at den var forenelig med det indre marked af hensyn til den finansielle stabilitet i en periode på seks måneder fra datoen for vedtagelsen af indledningsafgørelsen. De græske myndigheder fremsendte ikke en ajourført omstruktureringsplan for TT Bank, hvor der blev taget højde for integrationen af T Banks aktiviteter i TT Bank, inden udløbet af perioden på seks måneder. Men i betragtning 83 til New TT-indledningsafgørelsen mente Kommissionen, at denne undladelse var forståelig, da der i mellemtiden var truffet beslutning om, at TT Bank skulle afvikles. Da de græske myndigheder fremlagde en omstruktureringsplan for New TT Bank i januar 2013 og en ajourført plan i marts 2013, som begge omhandler de aktiviteter, der blev overført fra T Bank til TT Bank, godkendte Kommissionen i sin New TT-indledningsafgørelse midlertidigt foranstaltning T som redningsstøtte, indtil den kunne træffe en endelig afgørelse om foranstaltning T, TT, NTT1 og NTT2.
6.2.3.2. Foranstaltning TT's forenelighed med bankmeddelelsen fra 2008
(248)
I sin afgørelse af 19. november 2008 (127) har Kommissionen allerede konkluderet, at foranstaltning TT, der blev ydet i maj 2009 i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen, som er led i den græske bankstøtteordning, udgør forenelig redningsstøtte i henhold til bankmeddelelsen fra 2008. I afgørelsen af 19. november 2008 henvistes ikke til rekapitaliseringsmeddelelsen, som ikke var vedtaget på det tidspunkt.
6.2.3.3. Foranstaltning NTT1 og NTT2's forenelighed med bankmeddelelsen fra 2008 og rekapitaliseringsmeddelelsen
(249)
Kommissionen har allerede midlertidigt godkendt foranstaltning NTT1 og NTT2 som redningsstøtte i New TT-indledningsafgørelsen.
6.2.4. Støtteforanstaltning T, TT, NTT1 og NTT2's forenelighed med omstruktureringsmeddelelsen
6.2.4.1. Manglende passende forrentning af støtten tages i betragtning ved vurderingen i henhold til omstruktureringsmeddelelsen.
(250)
I betragtning 45 til T Bank-afgørelsen bemærkede Kommissionen, at HDIGF og stabilitetsfonden sandsynligvis ikke vil få penge tilbage, og at finansieringen af det udækkede finansieringsbehov fra overførslen af T Bank til TT Bank derfor er at ligne ved et tilskud. Desuden kunne stabilitetsfonden som konkluderet i betragtning 101 til New TT-indledningsafgørelsen kun forvente at få en del af sin startkapitaltilførsel på 500 mio. EUR tilbage (foranstaltning NTT2). Desuden bemærkede Kommissionen, at der ikke vil ske forrentning af stabilitetsfondens finansiering af det udækkede finansieringsbehov fra overførslen af TT Bank til New TT bank (foranstaltning NTT1), og at det er meget lidt sandsynligt, at stabilitetsfonden kan få ret meget tilbage af de 3,7 mia. EUR. Endelig bemærker Kommissionen, at staten højst sandsynligt ikke får noget som helst tilbage for foranstaltning TT, eftersom dens fordringer knyttet til præferenceaktier udstedt i maj 2009 bestod over for TT Bank, der skulle afvikles.
(251)
Som anført i betragtning 77 og 102 til New TT-indledningsafgørelsen udløser manglen på forrentning behovet for gennemgribende omstrukturering, såvel i form af rentabilitetsforanstaltninger som foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger.
6.2.4.2. Sikring af langsigtet rentabilitet i New TT Banks aktiviteter gennem et salg
(252)
Ifølge punkt 21 i omstruktureringsmeddelelsen skal det overvejes, når et nødlidende kreditinstitut ikke troværdigt kan sikre sin overlevelse på langt sigt, at foretage en velordnet afvikling eller sælge det på auktion.
(253)
I afsnit 3.2.4.1 i New TT-indledningsafgørelsen udtrykte Kommissionen alvorlig tvivl om, hvorvidt New TT bank kunne genoprette sin langsigtede rentabilitet som selvstændig enhed, og hvorvidt New TT Bank kunne virkeliggøre den planlagte vækst i indtægterne. Desuden påpegede den, at New TT Bank kun havde truffet et begrænset antal foranstaltninger til at generere overskud, og at der manglende foranstaltninger fra New TT Banks side til nedbringelse af personaleomkostninger og rationalisering af filialnettet. Den henviste også til de synergieffekter, der kunne opnås ved integrering af New TT Bank i en større finansiel enhed.
(254)
I så henseende præciseres det i punkt 17 i omstruktureringsmeddelelsen, at salget af en nødlidende bank til et andet pengeinstitut kan bidrage til at genoprette den langsigtede rentabilitet, hvis køberen er rentabel og i stand til at opsuge overførslen af den nødlidende bank, og til at genskabe markedets tillid. I overensstemmelse med MEFP blev salget af New TT Bank endvidere prioriteret af hensyn til almenvellet og den finansielle stabilitet samt for at beskytte stabilitetsfondens aktiver.
(255)
Som anført i afsnit 7.5.2 kan banken på grundlag af sin omstruktureringsplan anses for at være en rentabel enhed. Det forhold, at New TT Banks aktiviteter nu ligger hos banken, gør det derfor muligt at genoprette deres langsigtede rentabilitet. New TT bank ophører med at eksistere som selvstændig konkurrent. Driftsfusionen mellem New TT Bank og banken blev afsluttet den 14. april 2014. Filialnettet under navnet Hellenic Postbank vil blive reduceret (banken agter at fastholde navnet Hellenic Postbank til visse filialer, mens navnet T Bank forsvinder, og T Bank-filialnettet næsten lukkes helt) i kombination med den fulde driftsmæssige integration af sagsbehandlingen og andre hovedkontorfunktioner i banken. Kommissionen konkluderer, at omstruktureringsplanen sikrer, at der vil blive gennemført en gennemgribende omstrukturering som følge af utilstrækkelig forrentning.
6.2.4.3. Egetbidrag og byrdefordeling
(256)
Kommissionens tvivl i betragtning 99 til New TT-indledningsafgørelsen om, hvorvidt omstruktureringsomkostningerne var steget på grund af omstruktureringen af New TT Bank som selvstændig enhed, blev bortvejret af den frivillige fratrædelsesordning (128), som blev gennemført i juli 2013 af New TT Bank for den alene, og af salget af New TT Bank til banken. Nærmere betegnet begrænser rationaliseringen af filialnettet, den fulde integration af T Bank og den fulde driftsmæssige integration af New TT Bank i banken omstruktureringsomkostningerne til det nødvendige minimum.
(257)
Med hensyn til aktionærernes og de efterstillede kreditorers bidrag til byrden har Kommissionen allerede i betragtning 100 til New TT-indledningsafgørelsen fastslået, at aktionærerne og de efterstillede kreditorer ikke blev overført til New TT Bank, men forblev i TT Bank, dvs. enheden, der var under afvikling. Kommissionen mente således, at der var sikret et tilstrækkeligt byrdebidrag fra aktionærer og efterstillede kreditorer.
(258)
Kommissionen mener derfor, at omstruktureringsomkostningerne er begrænset til det nødvendige minimum, og at der er opnået en tilstrækkelig byrdefordeling. Som allerede konkluderet i betragtning (251) udløste den manglende forrentning imidlertid behovet for en gennemgribende omstrukturering, både med hensyn til rentabilitetsforanstaltninger og foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger.
6.2.4.4. Foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger
(259)
Med hensyn til foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger bestemmes det i punkt 30 i omstruktureringsmeddelelsen, at »Udgangspunktet for Kommissionens vurdering af behovet for sådanne foranstaltninger vil være størrelsen, rækkevidden og omfanget af de aktiviteter, som den pågældende bank vil have efter gennemførelsen af en troværdig omstruktureringsplan. Disse foranstaltningers art og form vil afhænge af to kriterier: for det første støttebeløbets størrelse og de vilkår og omstændigheder, hvorunder støtten er ydet, og for det andet forholdene på det marked eller de markeder, hvor den modtagende bank vil operere.«
(260)
Med hensyn til det modtagne støttebeløb minder Kommissionen om, at den i betragtning 104 til New TT-indledningsafgørelsen bemærkede, at New TT Bank har modtaget 4,6 mia. EUR i støtte (foranstaltning NTT1 og NTT2), som udgør over 70 % af TT Banks risikovægtede aktiver og over 90 % af New TT Banks risikovægtede aktiver. Desuden bemærkede Kommissionen, at TT Bank (som er den juridiske enhed, der tidligere varetog de aktiviteter, der blev overført til New TT Bank) tidligere havde modtaget støtte i henhold til den græske bankstøtteordning (129). TT Bank fik en kapitaltilførsel på 224,96 mio. EUR i form af præferenceaktier (foranstaltning TT), som svarede til 2,9 % af dens risikovægtede aktiver på det tidspunkt. Med hensyn til afviklingen af T Bank fik T Banks aktiviteter, der blev overført til TT Bank, endvidere en afviklingsstøtte på ca. 678 mio. EUR (foranstaltning T), som svarede til 37,7 % af T Banks risikovægtede aktiver pr. datoen for fusionen (31. marts 2011). Sådanne støttebeløb i kombination med manglen på forrentning kræver en gennemgribende omstrukturering.
(261)
På den anden side påpegede Kommissionen i betragtning 104 til New TT-indledningsafgørelsen de omstændigheder, som støtten blev ydet under. Nærmere betegnet synes en betydelig del af de tab, som TT Bank har lidt de senere år, ikke at stamme fra risikable aktiviteter, men fra beholdningen af GSO'er. Kommissionen bemærkede også, at de store tab på privat- og erhvervslån primært stammer fra den usædvanligt alvorlige og lange krise og ikke fra risikable udlån. Støtten synes derfor kun at skabe få konkurrencefordrejninger. Imidlertid bemærkede Kommissionen, at TT Bank i forhold til sin størrelse havde haft langt flere GSO'er end andre banker i Grækenland, hvilket afspejler en vis upassende risikabel adfærd.
(262)
Som allerede bemærket ophører New TT Bank med at eksistere som selvstændig konkurrent, der egenhændigt bestemmer sin politik. Omstruktureringsplanen for banken er baseret på den antagelse, at New TT Bank integreres fuldt ud, selv om banken fortsat vil bruge navnet Hellenic Postbank til visse filialer og produkter.
(263)
For så vidt angår det marked, hvorpå New TT Bank drev virksomhed, påpegede Kommissionen i betragtning 106 til New TT-indledningsafgørelsen, at TT Bank var en bank af middelstørrelse i Grækenland (ca. 6 % af indlånsmarkedet), og at TT Banks aktiver og passiver, der blev overført til New TT Bank, var forholdsvis beskedne i forhold til det græske banksystems størrelse. Derfor konkluderede den, at konkurrencefordrejningerne som følge af statsstøtten til New TT Bank trods det exceptionelt store støttebeløb kunne anses for at være ret begrænsede.
(264)
Den planlagte indskrænkning af filialnettet med navnet Hellenic Postbank med lukning ca. 50 filialer ud af 196 (130) bekræfter vurderingen i betragtning (263) af, at konkurrencefordrejningerne som følge af støtten til New TT bank kunne betragtes som ret begrænsede.
(265)
Desuden blev New TT Banks aktiviteter tilbudt konkurrenterne i et åbent og ikkediskriminerende udbud.
(266)
En betydelig del af støtteforanstaltning NTT1 og NTT2 var nødvendig på grund af en gældsfritagelse for statens vedkommende (i form af PSI-programmet) og den usædvanligt lange krise snarere end på grund af uhensigtsmæssig udlånspraksis. Derudover var New TT Banks aktiviteter af beskedent omfang, salgsprocessen var åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende, og New TT Bank ophører som selvstændig konkurrent. Derfor konkluderer Kommissionen, at der trods det store støttebeløb og manglen på passende forrentning af den tildelte statsstøtte ikke foregår uberettiget fordrejning af konkurrencen.
6.2.4.5. Konklusion vedrørende støtteforanstaltning T, TT, NTT1 og NTT2's forenelighed med omstruktureringsmeddelelsen
(267)
Kommissionen konkluderer, at salget af New TT Bank til banken og den tilhørende omstrukturering sikrer New TT Banks langsigtede rentabilitet, begrænsningen af støtten til det nødvendige minimum og fraværet af uberettiget fordrejning af konkurrencen.
(268)
Alle støtteforanstaltningerne angivet i tabel 8 bør derfor erklæres forenelige med det indre marked.
7. VURDERING AF STØTTEN TIL BANKEN
7.1. FOREKOMST AF STATSSTØTTE OG STØTTEBELØB
(269)
Kommissionen skal afgøre, om der forekommer statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1.
7.1.1. Forekomst af statsstøtte i de foranstaltninger, der blev ydet i henhold til den græske bankstøtteordning
7.1.1.1. Statslig likviditetsstøtte ydet i henhold til garantiforanstaltningen og foranstaltningen med statsobligationslån (foranstaltning L1)
(270)
Kommissionen har allerede fastslået i de afgørelser, hvorved den godkendte og forlængede den græske bankstøtteordning (131), at likviditetsstøtten ydet i henhold til ordningen udgør statsstøtte. Det udestående garantibeløb pr. 15. april 2011 var 13 600 mio. EUR og nåede op på 13 932 mio. EUR pr. 30. november 2013. Fremtidig likviditetsstøtte ydet i henhold til ordningen vil også udgøre statsstøtte.
7.1.1.2. Statslig rekapitalisering ydet i henhold til rekapitaliseringsordningen (foranstaltning A)
(271)
Kommissionen har allerede fastslået i sin afgørelse af 19. november 2008 om den græske bankstøtteordning, at rekapitaliseringerne, der skulle ydes i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen efter denne ordning, ville udgøre statsstøtte. Banken har modtaget 950 mio. EUR i form af præferenceaktier, som repræsenterer 2 % af bankens risikovægtede aktiver (132).
(272)
I 2010 indførte Grækenland flere ændringer af de tekniske parametre for disse præferenceaktier. Da ændringerne øger forrentningen til staten med en automatisk stigning i udbyttebetalingen på 2 % om året, hvis præferenceaktierne ikke indløses inden fem år, konkluderer Kommissionen, at de tekniske parametre ikke giver banken en fordel og derfor ikke indebærer yderligere statsstøtte.
7.1.2. Forekomst af statsstøtte i den statsgaranterede ELA (foranstaltning L2)
(273)
Kommissionen præciserede i punkt 51 i bankmeddelelsen fra 2008, at centralbankers tilrådighedsstillelse af midler til pengeinstitutter ikke udgør statsstøtte, hvis fire kumulative betingelser er opfyldt med hensyn til pengeinstituttets solvens, sikkerhedsstillelsen for faciliteten, den rentesats, pengeinstituttet skal betale, samt fraværet af en modgaranti fra staten. Eftersom den statsgaranterede ELA til banken ikke opfylder alle fire betingelser, især fordi den er statsgaranteret og ydet i kombination med andre støtteforanstaltninger, udgør den statsstøtte.
(274)
Den statsgaranterede ELA opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 1. For det første vil staten skulle bære ethvert tab, fordi foranstaltningen rummer en statsgaranti til fordel for den græske nationalbank. Foranstaltningen omfatter derfor statsmidler. ELA sætter bankerne i stand til at skaffe finansiering på et tidspunkt, hvor de ikke har adgang til engrosfinansieringsmarkedet og de almindelige refinansieringsmuligheder i Eurosystemet. Den statsgaranterede ELA til banken giver den derfor en fordel. Eftersom ELA er begrænset til banksektoren, er foranstaltningen selektiv. Og eftersom den statsgaranterede ELA giver banken mulighed for at fortsætte driften på markedet og undgå at misligholde sine forpligtelser og dermed skulle forlade markedet, fordrejer den konkurrencen. Eftersom banken driver virksomhed i andre medlemsstater, og pengeinstitutter fra andre medlemsstater driver virksomhed eller potentielt ville være interesserede i at gøre det i Grækenland, påvirker denne fordel for banken samhandelen mellem medlemsstaterne.
(275)
Den statsgaranterede ELA (foranstaltning L2) udgør statsstøtte. Det statsgaranterede ELA-beløb har varieret med tiden. Den 31. december 2012 beløb denne støtte sig til ca. 12 mia. EUR.
7.1.3. Forekomst af statsstøtte i de foranstaltninger, der er ydet gennem stabilitetsfonden
7.1.3.1. Første bro-rekapitalisering (foranstaltning B1)
(276)
I afsnit 5.1 i Eurobank-indledningsafgørelsen har Kommissionen allerede konkluderet, at den første bro-rekapitalisering udgør statsstøtte. Den modtagne kapital beløb sig til 3 970 mio. EUR.
7.1.3.2. Anden bro-rekapitalisering (foranstaltning B2)
(277)
Foranstaltning B2 blev gennemført med stabilitetsfondens midler, der som forklaret i betragtning 47 til Eurobank-indledningsafgørelsen involverer statslige midler.
(278)
For så vidt angår forekomsten af en fordel, øgede foranstaltning B2 bankens solvensgrad til et niveau, der satte den i stand til at fortsætte sin drift på markedet og få adgang til finansiering fra Eurosystemet. Desuden består forrentningen af foranstaltning B2 af den påløbne rente på EFSF-obligationerne plus et gebyr på 1 %. Fordi forrentningen er klart lavere end forrentningen af lignende kapitalinstrumenter på markedet, ville banken utvivlsomt have været ude af stand til at rejse den pågældende kapital på sådanne vilkår på markedet. Derfor gav foranstaltning B2 banken en fordel for statslige midler. Da foranstaltningen kun blev stillet til rådighed for banken, er den selektiv.
(279)
Som resultat af foranstaltning B2 blev bankens stilling styrket, idet banken fik stillet de nødvendige midler til rådighed for fortsat at kunne opfylde kapitalkravene, hvilket førte til konkurrencefordrejninger. Eftersom banken driver virksomhed på andre europæiske bankmarkeder, og pengeinstitutter fra andre medlemsstater driver virksomhed i Grækenland, især på forsikringsmarkedet, vil foranstaltning B2 sandsynligvis påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.
(280)
Kommissionen finder, at foranstaltning B2 udgør statsstøtte. Den blev anmeldt som støtteforanstaltning af de nationale myndigheder. Den modtagne kapital beløb sig til 1 341 mio. EUR.
7.1.3.3. Tilsagnserklæring (foranstaltning B3)
(281)
Ved foranstaltning B3 forpligtede stabilitetsfonden sig til at yde den nødvendige ekstra kapital til at fuldføre rekapitaliseringen af banken op til det beløb, som den græske nationalbank anmodede om i forbindelse med 2012-stresstesten. Stabilitetsfonden modtager sine midler fra staten. Kommissionen konkluderer derfor, at erklæringen er en bevilling af statslige midler. Omstændighederne, hvorunder stabilitetsfonden kan yde støtte til pengeinstitutter, er præcist defineret og begrænset af loven. Anvendelsen af sådanne statslige midler er derfor at tilregne staten. Stabilitetsfonden afgav et tilsagn om at yde op til 528 mio. EUR i ekstra kapital.
(282)
Tilsagnserklæringen gav banken en fordel, fordi den betryggede indskyderne om, at banken ville kunne rejse det fulde beløb, den skulle, dvs. at stabilitetsfonden ville tilvejebringe kapitalen, hvis ikke banken selv kunne rejse den på markedet. Dette tilsagn befordrer også bankens mulighed for at rejse privat kapital på markedet, idet investorerne er sikre på, at hvis banken ikke kan finde en del af kapitalen på markedet, så vil stabilitetsfonden stille den til rådighed. Ingen privat investor ville have accepteret at forpligte sig, førend vilkårene for rekapitaliseringen var kendt, og på det tidspunkt havde banken ikke adgang til kapitalmarkedet.
(283)
Eftersom banken driver virksomhed på andre europæiske bankmarkeder, og pengeinstitutter fra andre medlemsstater driver virksomhed i Grækenland, især på forsikringsmarkedet, vil foranstaltning B3 sandsynligvis påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne og dreje konkurrencen.
(284)
Foranstaltning B3 udgør derfor statsstøtte og blev anmeldt af de græske myndigheder som sådan den 27. december 2012.
7.1.3.4. Rekapitaliseringen foråret 2013 (foranstaltning B4)
(285)
Rekapitaliseringen foråret 2013 (foranstaltning B4) er omlægningen af den første og anden bro-rekapitalisering (foranstaltning B1 og B2) og tilsagnserklæringen (foranstaltning B3) til en permanent rekapitalisering på 5 839 mio. EUR i ordinære aktier. Eftersom foranstaltning B4 er omlægningen af den allerede tildelte støtte, involverer den stadig statslige midler, men den øger ikke det nominelle beløb herfor. Dog gør den fordelen for banken endnu større (og virker derfor konkurrencefordrejende), idet der er tale om en permanent rekapitalisering og ikke en midlertidig rekapitalisering som i tilfældet med foranstaltning B1 og B2. Sammenlignet med foranstaltning B3, som kun er et tilsagn og ikke en faktisk rekapitalisering, øgede foranstaltning B4 bankens solvensgrad og giver den derfor en større fordel.
(286)
Kommissionen bemærker, at en sådan støtte ikke blev ydet til alle banker i Grækenland. For så vidt angår konkurrencefordrejninger og påvirkning af samhandelen, bemærker Kommissionen f.eks., at støtten satte banken i stand til at fortsætte sin drift i andre medlemsstater såsom Rumænien og Bulgarien. En afvikling af banken ville have medført et ophør af dens aktiviteter i udlandet i form af afvikling eller salg af disse. Desuden konkurrerer bankens forsikringsaktiviteter i Grækenland med de aktiviteter, der drives af datterselskaber af forsikringsselskaber fra andre medlemsstater. Derfor fordrejer foranstaltningen konkurrencen og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. Følgelig udgør foranstaltning B4 statsstøtte.
7.1.3.5. Konklusion vedrørende foranstaltning B1, B2, B3 og B4
(287)
Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. Den statsstøtte, der indgår i foranstaltning B1, B2, B3 og B4, beløber sig til 5 839 mio. EUR, hvilket er lig med det beløb, som stabilitetsfonden faktisk udbetalte i statsstøtte til banken.
(288)
Punkt 31 i omstruktureringsmeddelelsen angiver, at Kommissionen ud over det absolutte støttebeløb skal vurdere støtten »i forhold til bankens risikovægtede aktiver«. Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 er blevet ydet i løbet af en etårig periode fra april 2012 til maj 2013. I den periode ændrede bankens risikovægtede aktiver sig. Spørgsmålet bliver derfor, hvilket niveau for risikovægtede aktiver der bør anvendes, altså niveauet i begyndelsen af perioden eller ved udgangen af perioden. Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 skal dække et kapitalbehov, som den græske nationalbank konstaterede i marts 2012 (2012-stresstesten). Med andre ord fandtes de kapitalbehov, som foranstaltningerne dækkede, allerede i marts 2012. Kommissionen mener derfor, at støttebeløbet indeholdt i foranstaltning B1, B2, B3 og B4 bør sammenholdes med bankens risikovægtede aktiver pr. 31. marts 2012. Den mindede også om, at den græske nationalbank efter marts 2012 og indtil rekapitaliseringen foråret 2013 ikke tog hensyn til græske bankers køb for at opjustere eller nedjustere deres kapitalbehov. Dette forhold viser yderligere, at foranstaltning B1, B2, B3 og B4 var støtteforanstaltninger relateret til bankens omfang, som det forelå pr. 31. marts 2012.
(289)
Den første og anden bro-rekapitalisering og tilsagnserklæringen beløb sig tilsammen til 5 839 mio. EUR. Beløbet udgør 13,8 % af bankens risikovægtede aktiver pr. 31. marts 2012.
7.1.3.6. Rekapitaliseringstilsagnet fra 2014 (foranstaltning C)
(290)
Den 31. marts 2014 modtog banken en tilsagnserklæring fra stabilitetsfonden, hvorved stabilitetsfonden lovede at deltage i forhøjelsen af bankens kapital med et beløb af op til 2 864 mio. EUR (foranstaltning C). Som forklaret i betragtning 277 involverer denne foranstaltning anvendelse af statslige midler. Denne foranstaltning udgør en fordel for banken, idet den sikrer, at banken vil kunne rejse den fornødne kapital, hvilket vil betrygge indskyderne og befordre dens adgang til private investorers kapital.
(291)
Hvis private investorer ikke tilvejebringer den fulde kapitalforhøjelse, skal stabilitetsfonden faktisk tilføre banken kapital i henhold til tilsagnserklæringen. En sådan kapitaltilførsel ville i sammenligning med tilsagnserklæringen udgøre en større fordel for banken. I forhold til blot en erklæring øger den faktiske kapitaltilførsel bankens solvensgrad.
(292)
Hverken tilsagnserklæringen eller dens potentielle udmøntning i form af en faktisk kapitaltilførsel overholder det markedsøkonomiske investorprincip. Selv om stabilitetsfonden skulle købe nye aktier til samme kurs som private investorer, er omstændighederne for stabilitetsfondens deltagelse meget anderledes end for private investorers, når de vil tegne nye aktier. Stabilitetsfonden har forpligtet sig til at tegne hele aktiekapitalforhøjelsen om nødvendigt, før nogen privat investor formelt har forpligtet sig til at købe aktier. Private investorer, som tegner nye aktier, vil være sikre på, at banken under alle omstændigheder vil rejse den fulde nødvendige kapital, eftersom stabilitetsfonden vil optræde som bagstopper og købe alle de aktier, der ikke er tegnet af private investorer. Desuden vil stabilitetsfonden kun deltage, hvis der ikke er tilstrækkelig efterspørgsel fra private investorer i bunden af den annoncerede kurskategori. Derfor vil stabilitetsfonden tilvejebringe kapital, som banken ikke kan finde på markedet til den samme kurs pr. aktie. Stabilitetsfonden tilvejebringer således kapital for et beløb eller til en kurs, som markedet ikke er villigt til at stille til rådighed.
(293)
Da den kun blev tilbudt banken, er foranstaltning C selektiv. Bankens stilling blev styrket, idet den fik stillet de nødvendige midler til rådighed for fortsat at kunne opfylde de kapitalkrav, som den græske nationalbank stiller. Foranstaltningen giver derfor en fordel, der fordrejer konkurrencen. Eftersom banken driver virksomhed på andre europæiske bankmarkeder, og pengeinstitutter fra andre medlemsstater driver virksomhed i Grækenland, især på forsikringsmarkedet, vil foranstaltning C sandsynligvis påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.
(294)
Rekapitaliseringstilsagnet fra 2014 udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. Den statsstøtte, der indgår i foranstaltning C, beløber sig til 2 864 mio. EUR, som udgør 7,5 % af bankens risikovægtede aktiver pr. 31. december 2013 (133).
(295)
Hvis stabilitetsfonden faktisk tilfører banken yderligere kapital som udmøntning af den afgivne tilsagnserklæring, vil det øge fordelen for banken og fordrejningerne af konkurrencen, men ikke det nominelle støttebeløb (134).
7.1.4. Konklusion om forekomsten af statsstøtte og det samlede modtagne støttebeløb
(296)
Foranstaltning A, B1, B2, B3, B4 og C udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1.
Table 11
Overview of the total aid received by the Bank
Ref.
Foranstaltning
Foranstaltningens art
Støttebeløb
Støtte/risikovægtede aktiver
A
Præferenceaktier
Kapitalstøtte
950 mio. EUR
2 %
B1 B2 B3 B4
Første bro-rekapitalisering
Anden bro-rekapitalisering
Tilsagnserklæring
Rekapitaliseringen foråret 2013
Kapitalstøtte
5 839 mio. EUR
13,8 %
C
Rekapitaliseringstilsagnet fra 2014
Tilsagn om at yde kapitalstøtte
2 864 mio. EUR
7,5 %
Samlet kapitalstøtte bevilget banken
9 653 mio. EUR
15,8 %
Samlet kapital udbetalt til banken
6 789 mio. EUR (kunne stige til 9 653 mio. EUR, hvis stabilitetsfonden skal tilvejebringe hele kapitalforhøjelsen i april 2014)
23,7 %
Ref.
Foranstaltning
Foranstaltningens art
Støttebeløb
L1
Likviditetsstøtte
Garanti
13 932 mio. EUR
Fra den 30. november 2013
L2
Statsgaranteret ELA
Finansiering og garanti
12 000 mio. EUR
Fra den 31. december 2012
Samlet likviditetsstøtte ydet til banken
25 932 mio. EUR
7.2. RETSGRUNDLAG FOR VURDERINGEN AF STØTTENS FORENELIGHED
(297)
Som konkluderet i betragtning (200) bør retsgrundlaget for vurderingen af støtteforanstaltningerne være traktatens artikel 107, stk. 3, litra b) (135).
(298)
Under finanskrisen har Kommissionen udarbejdet forenelighedskriterier for forskellige typer støtteforanstaltninger. Principperne for vurdering af støtteforanstaltninger blev fastlagt i bankmeddelelsen fra 2008.
(299)
Vejledning i rekapitaliseringsforanstaltninger findes i rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011.
(300)
Omstruktureringsmeddelelsen definerer den tilgang, som Kommissionen har valgt til vurderingen af omstruktureringsplanerne, især behovet for at genoprette rentabiliteten, sikre et korrekt bidrag fra støttemodtageren og begrænse konkurrencefordrejningerne.
(301)
Denne ramme blev suppleret med bankmeddelelsen fra 2013, som finder anvendelse på støtteforanstaltninger anmeldt efter 1. august 2013.
7.2.1. Retsgrundlaget for vurdering af foreneligheden af likviditetsstøtten til banken (foranstaltning L1)
(302)
Den likviditetsstøtte, som banken allerede har modtaget, er blevet endeligt godkendt ved flere på hinanden følgende afgørelser om godkendelse af foranstaltninger i henhold til den græske bankstøtteordning og ændringer og forlængelser af denne (136). Enhver fremtidig likviditetsstøtte til banken vil skulle ydes i henhold til en ordning, der er behørigt godkendt af Kommissionen. Betingelserne for en sådan støtte vil skulle godkendes af Kommissionen, før støtten bevilges, og de skal derfor ikke vurderes yderligere i nærværende afgørelse.
7.2.2. Retsgrundlaget for vurdering af foreneligheden af præferenceaktierne (foranstaltning A)
(303)
Den rekapitalisering, der blev ydet i 2009 i form af præferenceaktier (foranstaltning A), blev bevilget i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen, som blev godkendt i 2008 som led i den græske bankstøtteordning i henhold til bankmeddelelsen fra 2008. Den skal derfor ikke vurderes igen i henhold til bankmeddelelsen fra 2008, men kun i henhold til omstruktureringsmeddelelsen.
7.2.3. Retsgrundlaget for vurdering af foreneligheden af den statsgaranterede ELA (foranstaltning L2)
(304)
Den statsgaranterede ELA's (foranstaltning L2) forenelighed bør først vurderes på grundlag af bankmeddelelsen fra 2008 og forlængelsesmeddelelsen fra 2011. Enhver statsgaranteret ELA bevilget efter 1. august 2013 falder ind under bankmeddelelsen fra 2013.
7.2.4. Retsgrundlaget for vurdering af foreneligheden af stabilitetsfondens rekapitaliseringer (foranstaltning B1, B2, B3 og B4)
(305)
Foreneligheden af stabilitetsfondens rekapitaliseringer (foranstaltning B1, B2, B3 og B4), især vedrørende forrentningen, bør først vurderes på grundlag af bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011. I Eurobank-indledningsafgørelsen udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt foranstaltning B1 var forenelig med disse meddelelser. Eftersom de blev gennemført før 1. august 2013, falder disse foranstaltninger ikke ind under bankmeddelelsen fra 2013. Foreneligheden af stabilitetsfondens rekapitaliseringer (foranstaltning B1, B2, B3 og B4) bør også vurderes på grundlag af omstruktureringsmeddelelsen.
7.2.5. Retsgrundlaget for vurdering af foreneligheden af rekapitaliseringstilsagnet fra 2014 (foranstaltning C)
(306)
Foreneligheden af rekapitaliseringstilsagnet fra 2014 (foranstaltning C) bør vurderes på grundlag af bankmeddelelsen fra 2013, som indeholder nye krav til efterstillede kreditorers bidrag og aflønning af ledelsen, og rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011. Foreneligheden af foranstaltning C bør også vurderes på grundlag af omstruktureringsmeddelelsen.
7.3. FORANSTALTNING L2'S FORENELIGHED MED BANKMEDDELELSEN FRA 2008, FORLÆNGELSESMEDDELELSEN FRA 2011 OG BANKMEDDELELSEN FRA 2013
(307)
En statsstøtte skal for at være forenelig i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), opfylde de generelle forenelighedskriterier, nemlig hensigtsmæssighed, nødvendighed og proportionalitet.
(308)
Da de græske banker blev lukket ude fra engrosmarkedet og blev helt afhængige af centralbankfinansiering som angivet i betragtning 32, og banken ikke kunne låne et tilstrækkeligt beløb gennem de almindelige refinansieringskanaler, havde banken brug for statsgaranteret ELA til at opnå tilstrækkelig likviditet til at hindre, at den misligholdt sine forpligtelser. Kommissionen mener, at foranstaltning L2 er en hensigtsmæssig mekanisme til afhjælpning af en alvorlig forstyrrelse, som ville være affødt af bankens misligholdelse.
(309)
Eftersom den statsgaranterede ELA indebærer en forholdsvis høj finansieringsomkostning for banken, har denne et tilstrækkeligt incitament til at undgå at være afhængig af denne finansieringskilde til udvikling af sine aktiviteter. Banken skulle betale en rentesats på […] basispoint mere end for almindelige refinansieringsmuligheder i Eurosystemet. Derudover skulle banken betale et garantigebyr på […] basispoint til staten. Derfor er bankens samlede omkostninger ved at modtage statsgaranteret ELA meget højere end de normale omkostninger ved refinansiering fra ECB. Navnlig er forskellen mellem de to omkostningsniveauer større end størrelsen af det garantigebyr, som blev indført ved forlængelsesmeddelelsen fra 2011. Som følge deraf kan den samlede betaling, som staten tager sig, anses for at være tilstrækkelig. Med hensyn til beløbet for den statsgaranterede ELA revideres det regelmæssigt af den græske nationalbank og ECB på grundlag af bankens faktiske behov. De overvåger nøje anvendelsen heraf og sikrer, at den er begrænset til det nødvendige minimum. Derfor giver foranstaltning L2 ikke banken for meget likviditet, som kunne bruges til finansiering af aktiviteter, der fordrejer konkurrencen. Den er begrænset til det nødvendige minimumsbeløb.
(310)
En sådan nøje overvågning af anvendelsen af statsgaranteret ELA og regelmæssig kontrol at, at anvendelsen er begrænset til det nødvendige minimum, sikrer endvidere, at denne likviditet er proportional og ikke fører til uberettiget fordrejning af konkurrencen. Kommissionen bemærker også, at Grækenland har forpligtet sig til at gennemføre en række foranstaltninger til nedbringelse af de negative afsmittende virkninger, som analyseret i afsnit 7.6, hvilket yderligere sikrer, at afhængigheden af likviditetsstøtte vil ophøre snarest muligt, og at en sådan støtte er proportional.
(311)
Foranstaltning L2 er derfor forenelig med bankmeddelelsen fra 2008 og forlængelsesmeddelelsen fra 2011. Da bankmeddelelsen fra 2013 ikke har medført skærpede krav til garantier, er foranstaltning L2 også forenelig med denne meddelelse.
7.4. FORANSTALTNING B1, B2, B3 OG B4'S FORENELIGHED MED BANKMEDDELELSEN FRA 2008, REKAPITALISERINGSMEDDELELSEN OG FORLÆNGELSESMEDDELELSEN FRA 2011
(312)
Som forklaret i betragtning 201 skal en statsstøtte for at være forenelig i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), opfylde de generelle forenelighedskriterier (137), nemlig hensigtsmæssighed, nødvendighed og proportionalitet.
(313)
Rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011 indeholder yderligere retningslinjer for det påkrævede forrentningsniveau for de statslige kapitaltilførsler.
7.4.1. Foranstaltningernes hensigtsmæssighed
(314)
Kommissionen finder, at stabilitetsfondens rekapitaliseringer (foranstaltning B1, B2, B3 og B4) er hensigtsmæssige, fordi de forhindrer bankens konkurs. Uden dem kunne banken ikke have videreført sine aktiviteter, da den havde en negativ egenkapital ved udgangen af 2012 (138).
(315)
I den henseende bemærkede Kommissionen i Eurobank-indledningsafgørelsen, at banken er et af de største pengeinstitutter i Grækenland målt i såvel udlån som indlån. Banken er som sådan en systemisk vigtig bank for Grækenland. Følgelig ville bankens misligholdelse have skabt alvorlige forstyrrelser i den græske økonomi. Under de dengang herskende omstændigheder havde pengeinstitutterne i Grækenland vanskeligt ved at få adgang til finansiering. Manglen på finansiering begrænsede deres evne til at yde lån til den græske økonomi. I den forbindelse ville forstyrrelsen af økonomien være blevet forværret af bankens misligholdelse. Desuden blev foranstaltning B1, B2, B3 og B4 primært indført på grund af PSI-programmet, som er en højst usædvanlig og uforudsigelig begivenhed, og ikke på grund af dårlig ledelse eller overdrevent risikabel adfærd hos banken. Foranstaltningerne afhjælper derfor primært resultaterne af PSI-programmet og bidrager til at opretholde den finansielle stabilitet i Grækenland.
(316)
I Eurobank-indledningsafgørelsen udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt der var truffet enhver mulig foranstaltning til at undgå, at banken igen ville få brug for støtte i fremtiden. Som angivet i betragtning 130-132 i nærværende afgørelse har Grækenland givet tilsagn om at gennemføre en række foranstaltninger vedrørende bankens selskabsledelse og erhvervsmæssige drift. Som beskrevet i betragtning 102-104 og i betragtning 111 har banken også foretaget en gennemgribende omstrukturering af sine aktiviteter, hvoraf der allerede er gennemført store omkostningsnedskæringer og afhændelser. Derfor er Kommissionens tvivl blevet fjernet.
(317)
I Eurobank-indledningsafgørelsen udtrykte Kommissionen også tvivl om, hvorvidt der fandtes tilstrækkelige beskyttelsesforanstaltninger for det tilfælde, at banken kom under statslig kontrol, eller hvis de private aktionærer bevarede kontrollen, mens staten havde aktiemajoriteten. Kommissionen bemærker, at tilsagnene beskrevet i betragtning 131 og 132 sikrer, at bankens udlånsforretning drives erhvervsmæssigt, og at den daglige drift er beskyttet mod statslig indblanding. Den ramme for de indbyrdes forbindelser, som er aftalt mellem stabilitetsfonden og banken, sikrer endvidere, at statens interesser som hovedaktionær beskyttes mod overdreven risikoadfærd hos bankens ledelse.
(318)
Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 sikrer dermed, at den finansielle stabilitet i Grækenland opretholdes. Der er truffet væsentlige skridt til at minimere fremtidige tab og sikre, at bankens aktiviteter ikke sættes på spil af uhensigtsmæssig ledelse. På den baggrund finder Kommissionen, at foranstaltning B1, B2, B3 og B4 er hensigtsmæssige.
7.4.2. Nødvendighed - begrænsning af støtten til et minimum
(319)
Ifølge bankmeddelelsen fra 2008 skal støtteforanstaltningen både med hensyn til beløb og form være nødvendig for at nå målet. Det betyder, at kapitaltilførslen skal være det nødvendige minimum for at nå dette mål.
(320)
Beløbet for kapitalstøtten blev beregnet af den græske nationalbank i forbindelse med en stresstest for at sikre, at den egentlige kernekapital forblev over et vist niveau i perioden 2012-2014 som afspejlet i tabel 3. Den giver derfor ikke banken for meget kapital. Som forklaret i betragtning 316 er der truffet foranstaltninger til at reducere risikoen for, at banken får brug for yderligere støtte i fremtiden.
(321)
For så vidt angår forrentningen af den første og anden bro-rekapitalisering (foranstaltning B1 og B2), minder Kommissionen om, at de blev bevilget i maj 2012 og december 2012 og betalt i naturalier i form af EFSF-obligationer. Stabilitetsfonden har som modydelse fra datoen for udbetalingen af disse EFSF-obligationer og indtil datoen for rekapitaliseringen foråret 2013 modtaget påløbne renter på EFSF-obligationerne plus et gebyr på 1 % (139). Som understreget i Eurobank-indledningsafgørelsen er denne forrentning lavere end det spænd på 7-9 %, som er defineret i rekapitaliseringsmeddelelsen. Perioden med den lave forrentning var imidlertid begrænset til et år for foranstaltning B1 og fem måneder for foranstaltning B2 (dvs. indtil omlægningen af bro-rekapitaliseringen til en standard rekapitalisering med ordinære aktier, nemlig foranstaltning B4). Mens den første og anden bro-rekapitalisering ikke udløste en udvanding af de eksisterende aktionærers stemmerettigheder, betød rekapitaliseringen foråret 2013, som var omlægningen af den første og anden bro-rekapitalisering, en høj grad af udvanding for aktionærerne, da deres andel af bankens egenkapital faldt til 1,4 %. Den unormale situation, som herskede fra datoen for den første bro-rekapitalisering, var da afsluttet. Den tvivl, som Kommissionen udtrykte i Eurobank-indledningsafgørelsen, er derfor blevet fjernet.
(322)
På baggrund af den atypiske kilde til bankens vanskeligheder, idet tabene primært skyldtes en gældsfritagelse til fordel for staten (PSI-programmet og tilbagekøbet af gæld, som giver staten en betydelig fordel, dvs. en gældsnedbringelse) og konsekvenserne af en langtrukken krise på bankens hjemmemarked, kan Kommissionen endvidere acceptere en sådan midlertidig afvigelse fra standardkravene til forrentning, der er fastlagt i rekapitaliseringsmeddelelsen (140).
(323)
Foranstaltning B3 var et tilsagn om at tilvejebringe kapital. Dette tilsagn fra december 2012 blev udmøntet i en faktisk kapitaltilførsel i maj-juni 2013, blot fem måneder senere. Derfor og af de grunde, der er beskrevet i betragtning (322), er det acceptabelt, at der ikke blev betalt nogen modydelse for dette tilsagn.
(324)
For så vidt angår foranstaltning B4, bør aktierne ved kapitaltilførslerne ifølge punkt 8 i forlængelsesmeddelelsen fra 2011 tegnes med et tilstrækkeligt stort nedslag i forhold til aktiekursen efter justering for udvandingseffekten for at give en rimelig sikkerhed for en tilstrækkelig forrentning til staten. Mens denne rekapitalisering ikke gav mulighed for et stort nedslag i forhold til aktiekursen efter justering af udvandingseffekten, var det faktisk muligt at opnå et betydeligt nedslag i forhold til den teoretiske kurs uden tegningsrettigheder (141). Forud for rekapitaliseringen foråret 2013 var bankens kapital negativ, og dens markedskapitalisering var kun på et par hundrede millioner euro. Under sådanne omstændigheder er spørgsmålet, om de eksisterende aktionærer burde være fortrængt fuldstændig. Kommissionen bemærker, at emissionskursen blev sat til 50 % af den gennemsnitlige markedskurs i de sidste 50 dage inden fastsættelsen af emissionskursen. Kommissionen bemærker også, at udvandingen af de eksisterende aktionærers stemmerettigheder har været enorm, idet de efter denne rekapitalisering kun havde 1,4 % af aktierne i banken. Derfor ville et yderligere nedslag i markedskursen kun have haft en ubetydelig virkning for forrentningen til stabilitetsfonden. I lyset af de græske bankers særlige situation, der er beskrevet i betragtning (322), og det forhold, at støttebehovet stammer fra en gældsfritagelse til fordel for staten, mener Kommissionen, at emissionskursen er tilstrækkeligt lav.
(325)
Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 er således nødvendige som redningsstøtte både med hensyn til beløb og form.
7.4.3. Proportionalitet - foranstaltninger til begrænsning af negative afsmittende virkninger
(326)
Banken har modtaget et meget stort beløb i statsstøtte. Den situation kan derfor føre til alvorlige konkurrencefordrejninger. Men Grækenland har givet tilsagn om at gennemføre en række foranstaltninger med sigte på at mindske de negative afsmittende virkninger. Navnlig er der givet tilsagn om, at banken vil fortsætte sin drift erhvervsmæssigt som forklaret i betragtning 131 og 132. Grækenland har også forpligtet sig til at indføre et forbud mod opkøb samt en række afhændelser i udlandet og inden for andre områder end bankvirksomhed som beskrevet i betragtning 133. Begrænsningerne af konkurrencefordrejninger vil blive yderligere vurderet i afsnit 7.6.
(327)
Der er også udnævnt en tilsynsførende administrator i banken til at overvåge den korrekte gennemførelse af tilsagnene om selskabsledelse og erhvervsmæssig drift. Det skal hindre enhver skadelig forandring i bankens forretningsmæssige praksis og derved mindske de potentielle negative afsmittende virkninger.
(328)
Endelig blev der fremlagt en ny omfattende omstruktureringsplan den 16. april 2014 for Kommissionen. Den omstruktureringsplan vil blive vurderet i afsnit 7.6.
(329)
Den tvivl, som Kommissionen udtrykte i Eurobank-indledningsafgørelsen, er således blevet fjernet. Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 er proportionale i lyset af punkt 15 i bankmeddelelsen fra 2008.
7.4.4. Konklusionen vedrørende foreneligheden af stabilitetsfondens rekapitaliseringer med bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011
(330)
Kommissionen konkluderer således, at stabilitetsfondens rekapitaliseringer (foranstaltning B1, B2, B3 og B4) er hensigtsmæssige, nødvendige og proportionale i lyset af punkt 15 i bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011.
7.5. FORENELIGHEDEN AF BANKENS KØB AF NEW TT BANK OG NEA PROTON BANK MED OMSTRUKTURERINGSMEDDELELSEN
(331)
Punkt 23 og 40 i omstruktureringsmeddelelsen forklarer, at støttede bankers opkøb af virksomheder normalt strider mod pligten til at begrænse omstruktureringsomkostningerne og begrænse konkurrencefordrejningerne. Desuden kan overtagelser true eller komplicere genoprettelsen af rentabiliteten. Kommissionen må derfor vurdere, om bankens opkøb kan forenes med omstruktureringsmeddelelsen.
7.5.1. Foreneligheden af opkøbet af New TT Bank med omstruktureringsmeddelelsen
7.5.1.1. Virkningen af opkøbet af New TT Bank for bankens langsigtede rentabilitet
(332)
Med hensyn til rentabilitet i driften vil bankens opkøb styrke dens tilbagevenden til rentabilitet på langt sigt, da en fusion mellem to banker i samme geografiske marked giver anledning til at opnå meningsfyldte synergieffekter, f.eks. i form af personalenedskæringer, filiallukninger og nedbragte kapacitetsomkostninger. Banken overtager kunder og indskydere og reducerer distributionsomkostningerne væsentligt. Den lukker de fleste af filialerne i T Bank-nettet og nogle af filialerne i Hellenic Postbank-nettet ud over at rationalisere funktionerne i hovedkontoret.
(333)
Med hensyn til likviditetsstillingen har transaktionen også en gavnlig virkning på forholdet mellem bankens nettoudlån og -indlån, idet dette nedbringes væsentligt fra et for højt niveau, eftersom New TT Bank havde betydeligt flere indlån end udlån. Navnlig bemærkede den græske nationalbank i sit brev til stabilitetsfonden af 8. juli 2013, at banken havde været under stort pres i de to år forud for transaktionen. Den græske nationalbank bemærkede, at banken havde mistet markedsandele i Grækenland, og at den var meget afhængig af finansiering fra Eurosystemet og likviditetsstøtte i en nødsituation. I sit brev henviste den græske nationalbank til det store udækkede finansieringsbehov, det konsoliderede forhold mellem nettoudlån- og -indlån på 132 % og til bankens forringede image hos kunderne. I dette brev anførte den græske nationalbank, at bankens opkøb af New TT Bank ville medføre »en betydelig stigning i indskuddene i [banken] og dermed forbedre dens overordnede finansieringsprofil, indskydernes opfattelse og bankens evne til at tiltrække nye indlån på mere attraktive vilkår end aktuelt.«
(334)
Opkøbet bidrager dermed til at udbedre bankens likviditetsstilling, hvilket er afgørende for at genskabe den langsigtede rentabilitet. Kommissionen anerkendte den positive virkning af opkøbet i et brev fra sine tjenestegrene til stabilitetsfonden dateret 8. juli 2013. I det brev angav Kommissionen, at udkastet til bankens omstruktureringsplan, som var blevet forelagt af Grækenland forud for opkøbet af New TT Bank, ikke opfyldte kravet om genoprettelse af langsigtet rentabilitet på grund af sårbarheden i bankens balance ved udgangen af omstruktureringsperioden. I det samme brev anførte Kommissionen, at »opkøbet af den indskudsrige [New TT Bank] ville bidrage afgørende til at genoprette [bankens] balance og dermed dens langsigtede rentabilitet.« Vurderingen var berettiget i lyset af virkningen af et sådant opkøb for bankens likviditetsstilling: »Baseret på tal fra udgangen af 2012 ville opkøbet få forholdet mellem nettoudlån og -indlån til straks at falde fra 155 % til 123 %, således at det burde være muligt at opfylde [Kommissionens] krav ved udgangen af 2017.«
(335)
Kommissionen mener derfor, at opkøbet er positivt for genoprettelsen af bankens langsigtede rentabilitet.
7.5.1.2. Virkningen af opkøbet for det støttebeløb, som banken havde brug for
(336)
I overensstemmelse med punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen bør omstruktureringsstøtte ikke anvendes til opkøb af andre virksomheder, men kun til at dække de omstruktureringsomkostninger, der er nødvendige for at genoprette bankens rentabilitet.
(337)
Banken betalte købsprisen i nye aktier, så opkøbet ikke blev finansieret via statsstøtte. Som følge deraf blev det kapitalbehov, der blev skabt af betalingen af købsprisen, straks dækket af udstedelsen af nye aktier, så betalingen af købsprisen ikke affødte en nettostigning i bankens kapitalbehov. Desuden ejede stabilitetsfonden 100 % af New TT Bank, hvilket indebærer, at alle de nye aktier udstedt af banken blev overdraget til stabilitetsfonden, dvs. til staten.
(338)
Opkøbet i sig selv vil ikke udløse yderligere statsstøtte, idet New TT Bank opfyldte de lovbestemte kapitalkrav. Desuden var dette overgangsinstitut blevet stiftet, blot få måneder før det blev opkøbt. Eftersom en nødlidende banks aktiver vurderes og opgøres til dagsværdi, før de overføres til et overgangsinstitut, må det antages, at New TT Banks udlånsportefølje ikke indeholdt tab, der var skjult eller ikke tilstrækkeligt dækket ved hensættelser.
(339)
Under de specifikke omstændigheder i denne sag strider opkøbet af New TT Bank således undtagelsesvis ikke mod princippet om, at støtten bør være det nødvendige minimum.
7.5.1.3. Konkurrencefordrejende virkning af opkøbet
(340)
I overensstemmelse med punkt 39 og 40 i omstruktureringsmeddelelsen bør statsstøtte ikke anvendes til skade for konkurrenter, der ikke nyder tilsvarende offentlig støtte, eller til opkøb af konkurrerende virksomheder. I punkt 41 i omstruktureringsmeddelelsen bestemmes det også, at opkøb kan godkendes, hvis de er led i en konsolideringsproces, der er nødvendig for at genoprette den finansielle stabilitet eller sikre en effektiv konkurrence, at overtagelsesprocessen skal være rimelig, og at overtagelsen bør sikre en effektiv konkurrence på det relevante marked.
(341)
New TT Bank var ikke en levedygtig bank som selvstændig enhed. Konsolideringen af New TT Bank blev krævet i henhold til MEFP af 15. maj 2013. Transaktionen kan derfor anses for at være led i en konsolideringsproces, som er nødvendig for at genoprette den finansielle stabilitet som beskrevet i punkt 41 i omstruktureringsmeddelelsen.
(342)
Ingen blandt de aktører, der ikke nød offentlig støtte, indsendte et gyldigt bud på opkøbet af New TT Bank, og salgsproceduren var åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende. Banken fortrængte derfor ikke sådanne bydere, som ikke nød offentlig støtte. Eftersom dette opkøb blev godkendt af den hellenske konkurrencemyndighed (142), antager Kommissionen, at udbyttet af salgsproceduren sikrer betingelserne for en effektiv konkurrence i Grækenland.
(343)
På den baggrund kan det konkluderes, at opkøbet af New TT Bank er foreneligt med afsnit 4 i omstruktureringsmeddelelsen.
7.5.1.4. Konklusion vedrørende opkøbet af New TT Bank
(344)
Kommissionen konkluderer, at dette opkøb i lyset af de græske bankers usædvanlige situation (143) og de nærmere betingelser for opkøbet af New TT bank er foreneligt med de krav, der er fastlagt i omstruktureringsmeddelelsen.
7.5.2. Foreneligheden af opkøbet af Nea Proton Bank med omstruktureringsmeddelelsen
7.5.2.1. Virkningen af opkøbet af Nea Proton Bank for bankens langsigtede rentabilitet
(345)
Med hensyn til rentabilitet i driften bør opkøbet af Nea Proton Bank styrke bankens tilbagevenden til rentabilitet på langt sigt, da en fusion mellem to banker i samme geografiske marked giver anledning til at opnå meningsfyldte synergieffekter, f.eks. i form af personalenedskæringer, filiallukninger og nedbragte kapacitetsomkostninger.
(346)
Opkøbet af Nea Proton Bank gør det muligt for banken at udnytte synergieffekterne. Banken overtager kunder og indskydere og lukker samtidig de fleste af filialerne og rationaliserer informationssystemet samt funktionerne i hovedkvarteret. Transaktionen nedbragte også forholdet mellem bankens nettoudlån og -indlån, idet Nea Proton Bank havde et lavere forhold mellem nettoudlån og -indlån. Ved udgangen af juni 2013 var forholdet mellem bankens nettoudlån og -indlån på ca. 135,79 %, mens Nea Protons tilsvarende tal lå på 52,68 %.
(347)
Det kan konkluderes, at opkøbet havde en positiv virkning for bankens rentabilitet.
7.5.2.2. Virkningen af opkøbet af Nea Proton Bank for det støttebeløb, som banken havde brug for
(348)
I overensstemmelse med punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen bør omstruktureringsstøtte ikke anvendes til opkøb af andre virksomheder, men kun til at dække de omstruktureringsomkostninger, der er nødvendige for at genoprette rentabiliteten.
(349)
Banken betalte en symbolsk pris for opkøbet af Nea Proton Bank (1 EUR), mens den opkøbte enhed var blevet tilstrækkeligt rekapitaliseret forud for salget. Denne rekapitalisering omfattede hensættelser til fremtidige tab på lån og drift (144). Som følge heraf har opkøbet for 1 EUR af en tilstrækkeligt kapitaliseret bank ikke forøget bankens kapitalbehov.
(350)
Det kan konkluderes, at opkøbet af Nea Proton Bank ikke strider mod princippet om, at støtten bør begrænses til det nødvendige minimum.
7.5.2.3. Konkurrencefordrejende virkning af opkøbet af Nea Proton Bank
(351)
I overensstemmelse med punkt 39 og 40 i omstruktureringsmeddelelsen bør statsstøtte ikke anvendes til skade for konkurrenter, der ikke nyder tilsvarende offentlig støtte, eller til opkøb af konkurrerende virksomheder.
(352)
Nea Proton Bank var ikke en levedygtig bank som selvstændig enhed. Konsolideringen af Nea Proton Bank blev krævet i henhold til MEFP af 15. maj 2013. Opkøbet kan derfor anses for at være led i en konsolideringsproces, som er nødvendig for at genoprette den finansielle stabilitet som beskrevet i punkt 41 i omstruktureringsmeddelelsen.
(353)
Kommissionen bemærker også, at ingen blandt de aktører, der ikke nød offentlig støtte, indsendte et gyldigt bud på opkøbet af Nea Proton Bank, og salgsproceduren var åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende. Banken fortrængte derfor ikke sådanne bydere, som ikke nød offentlig støtte. Eftersom dette opkøb blev godkendt af den hellenske konkurrencemyndighed (145), antager Kommissionen, at udbyttet af salgsproceduren sikrer betingelserne for en effektiv konkurrence i Grækenland.
(354)
På den baggrund kan det konkluderes, at opkøbet af Nea Proton Bank er foreneligt med afsnit 4 i omstruktureringsmeddelelsen.
7.5.2.4. Konklusion vedrørende opkøbet af Nea Proton Bank
(355)
Kommissionen konkluderer, at dette opkøb i lyset af de nærmere betingelser for opkøbet af Nea Proton Bank er foreneligt med de krav, der er fastlagt i omstruktureringsmeddelelsen.
7.6. FORENELIGHEDEN AF FORANSTALTNING A, B1, B2, B3, B4 OG C MED OMSTRUKTURERINGSMEDDELELSEN OG FORANSTALTNING C MED BANKMEDDELELSEN FRA 2013
7.6.1. Kilder til vanskeligheder og følgerne for vurderingen i henhold til omstruktureringsmeddelelsen
(356)
Som angivet i afsnit 2.1.1 og 2.1.2 hidrører bankens vanskeligheder primært fra den græske statsgældskrise og den dybe recession i Grækenland og Sydeuropa. Hvad angår førstnævnte faktor, mistede den græske regering adgangen til finansmarkederne og måtte til sidste forhandle sig til en aftale med sine hjemlige og internationale kreditorer, PSI-programmet, som resulterede i et haircut af fordringerne mod staten på 53,3 %. Desuden blev 31,5 % af fordringerne ombyttet med nye GSO'er med lavere rentesats og længere løbetid. Staten købte disse nye GSO'er tilbage af de græske banker i december 2012 til en kurs på mellem 30,2 % og 40,1 % af deres nominelle værdi, hvilket betød et yderligere tab for de græske banker. Ud over virkningen af PSI-programmet og tilbagekøbet af statsgæld for dens kapitalstilling måtte banken også registrere en enorm indlånsflugt fra 2010 til medio 2012 på grund af risikoen for, at Grækenland ville forlade euroen som følge af den afgrundsdybe statsgæld og økonomiske recession.
(357)
Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 beløber sig til 5 839 mio. EUR, som er omtrent det samme beløb som det bogførte tab på PSI-programmet (5 781 mio. EUR). I et sådant tilfælde og hvis vanskelighederne ikke primært stammer fra overdrevent risikabel adfærd, vil Kommissionen i henhold til punkt 14 i forlængelsesmeddelelsen fra 2011 slække på sine krav.
(358)
Kommissionen erkender, at en del af kapitalbehovet stammer fra et pengeinstituts normale eksponering for sin hjemlige finansielle landerisiko. Det forhold blev også påpeget i betragtning 58 og 69 i Eurobank-indledningsafgørelsen. Som følge heraf har banken et mindre behov for at afhjælpe problemer med »moral hazard« i sin omstruktureringsplan end andre støttede pengeinstitutter, som har akkumuleret overdrevent store risici. Da støtteforanstaltningerne er mindre konkurrencefordrejende, bør de foranstaltninger, der er truffet for at begrænse konkurrencefordrejningerne, derfor slækkes tilsvarende. Eftersom PSI-programmet og tilbagekøbet af statsgæld udgør en gældsfritagelse til fordel for staten, kan forrentningen til staten af dens rekapitalisering af banker være lavere.
(359)
Men da den græske økonomi er skrumpet med ca. 25 % siden 2008, må banken tilpasse sin organisation, omkostningsstruktur og sit filialnet til det nye økonomiske klima for at genskabe rentabiliteten. Uanset fraværet af problemer med »moral hazard« skal banken derfor omstrukturere sin drift i Grækenland for at sikre sin langsigtede rentabilitet.
(360)
Kommissionen bemærker også, at bankens eksponering for den græske finansielle landerisiko var større end visse andre bankers i Grækenland. Derfor kan ikke alle tabene på GSO'er (tabet på PSI-programmet) tilregnes et pengeinstituts normale eksponering for sin hjemlige finansielle landerisiko.
(361)
Den anden kilde til bankens tab er tabene på dens udlån til græske husholdninger og virksomheder. Kommissionen finder, at disse tab primært skyldes den usædvanligt dybe og langvarige nedgang i BNP på ca. 25 % over fem år og ikke en risikabel udlånspraksis hos banken. Som følge heraf skaber den støtte, der blev ydet til at dække tabene, ikke en »moral hazard«, hvilket er tilfældet, når støtten beskytter en bank mod konsekvenserne af tidligere risikabel adfærd. Støtten er derfor mindre fordrejende (146).
(362)
Men en del af bankens kapitalbehov og tab på lån hidrører fra en række internationale datterselskaber (i Rumænien, Bulgarien, Polen og Ukraine). F.eks. i 2012 bogførte banken tab i Rumænien, Bulgarien og Ukraine, mens disse datterselskaber fik en koncernintern finansiering på i alt 1,8 mia. EUR.
(363)
Stresstesten, der blev foretaget i 2012 for at fastslå bankens kapitalbehov, viste også, at en del af kapitalbehovet stammede fra tab på udenlandske udlån. Prognoserne for tab på lån lå på 1 228 mio. EUR i referencescenariet og 1 622 mio. EUR i det negative scenarie.
(364)
Det må konkluderes, at punkt 14 i forlængelsesmeddelelsen fra 2011 dækker en betydelig del af tabene og det deraf følgende behov for støtte, hvilket tillader Kommissionen at slække på sine krav. En del af støttebehovet hidrører fra tab på græske lån på grund af den usædvanligt dybe og lange recession og ikke risikabel udlånspraksis. Støtte bevilget under sådanne omstændigheder skaber ikke »moral hazards« og er derfor mindre fordrejende.
(365)
Endelig skyldes en del af støttebehovet bankens egen risikable praksis, især med sine udenlandske datterselskaber og sin større beholdning af GSO'er.
7.6.2. Rentabilitet
(366)
En omstruktureringsplan skal sikre, at pengeinstituttet er i stand til at genskabe sin langsigtede rentabilitet inden udløbet af omstruktureringsperioden (afsnit 2 i omstruktureringsmeddelelsen). I det foreliggende tilfælde er omstruktureringsperioden defineret som perioden mellem datoen for vedtagelsen af nærværende afgørelse og den 31. december 2018.
(367)
I overensstemmelse med punkt 9-11 i omstruktureringsmeddelelsen fremsendte Grækenland en omfattende og detaljeret omstruktureringsplan, som giver fuldstændige oplysninger om bankens forretningsmodel. I planen påpeges også årsagerne til bankens vanskeligheder samt de foranstaltninger, der er truffet for at afhjælpe de problemer, den har haft med rentabiliteten. I omstruktureringsplanen beskrives navnlig den valgte strategi til at bevare bankens driftseffektivitet og nedbringe det høje niveau af nødlidende udlån, den lave driftseffektivitet, dens sårbare likviditets- og kapitalstilling og dens udenlandske forretninger, som var afhængige af moderselskabet med hensyn til finansiering og kapital.
7.6.2.1. Bankvirksomhed i Grækenland
(368)
Med hensyn til likviditet og bankens afhængighed af finansiering fra Eurosystemet regnes der i omstruktureringsplanen med en begrænset vækst på balancen i Grækenland, mens indlånssiden skulle stige igen. Afhængigheden af ELA, som allerede er blevet mindre, vil fortsat falde, og det vil hjælpe banken med at nedbringe sine finansieringsomkostninger.
(369)
Forpligtelsen vedrørende forholdet mellem nettoudlån og -indlån beskrevet i betragtning (127) sikrer, at bankens balance bliver bæredygtig inden udløbet af omstruktureringsperioden. Salget af værdipapirer og afhændelse af andre aktiviteter uden for kerneforretningen vil også styrke bankens likviditetsstilling og sikre, at den ikke er afhængig af engrosmarkederne. På grund af bankens fortsat pressede likviditetsstilling kan Kommissionen godtage de græske myndigheders anmodning om at måtte tilføre banken likviditet i henhold til den græske bankstøtteordnings foranstaltninger vedrørende garantier og statsobligationslån.
(370)
For at nedbringe sine finansieringsomkostninger har banken også afgivet løfte om fortsat at nedsætte sine rentesatser på indlån som beskrevet i betragtning (127). Kommissionen bemærker, at en sådan nedbringelse af indlånsomkostningerne vil være et centralt bidrag til bankens rentabilitet før hensættelser.
(371)
Siden krisens begyndelse har banken foretaget en betydelig rationalisering af sit filialnet i Grækenland i form af en nedbringelse af antallet af filialer og medarbejdere. Inden 2018 vil bankens samlede omkostninger være faldet med yderligere […] % i forhold til 2013 (147). For at nå dette mål har banken forpligtet sig til at reducere antallet af filialer og medarbejdere i Grækenland, så der højst er henholdsvis […] og […] pr. 31. december 2017, og de samlede omkostninger i Grækenland maksimalt beløber sig til 800 mio. EUR. Den forventede omkostningsprocent vil være under […] % ved udgangen af omstruktureringsperioden. Kommissionen mener, at omstruktureringsplanen bevarer bankens effektivitet i det nye markedsklima.
(372)
Et andet nøgleområde er forvaltningen af nødlidende lån, idet disse udgjorde 29,4 % af porteføljen pr. 31. december 2013 (148). Banken agter at oprette en særlig afdeling til forvaltning af nødlidende lån. Den har også afgivet tilsagn om at overholde høje standarder, hvad angår kreditpolitikken, for at maksimere værdien for banken på hvert trin af kreditprocessen som beskrevet i betragtning 131 og 132.
7.6.2.2. Selskabsledelse
(373)
Et andet problemområde er bankens ledelse, idet stabilitetsfonden ejede 95,23 % af bankens aktier pr. 31. december 2013. I lyset af græske statsejede bankers hidtidige resultater på området aftalte banken og stabilitetsfonden en særlig ramme for deres indbyrdes forbindelser i 2013. Denne aftale beskytter bankens daglige drift mod overdreven indblanding fra dens største aktionær og sikrer samtidig, at stabilitetsfonden kan overvåge gennemførelsen af omstruktureringsplanen og forebygge overdrevent risikabel adfærd hos bankens ledelse gennem hensigtsmæssige høringsprocedurer. Banken har også lovet nøje at overvåge sin eksponering for tilknyttede låntagere.
(374)
Ifølge loven om stabilitetsfonden som ændret i 2014 fortaber de aktier, som stabilitetsfonden tegnede i rekapitaliseringen foråret 2013, de tilhørende stemmerettigheder, hvis mindst 50 % af kapitalforhøjelsen i 2014 tegnes af private investorer. Hvad angår genoprettelsen af bankens langsigtede rentabilitet, vil Kommissionen ikke være negativt indstillet over for den kontrol, som de private aktionærer får, hvis de investerer et betydeligt beløb af egne midler i banken. Kommissionen bemærker, at begrænsningen af stabilitetsfondens stemmerettigheder ikke vil finde anvendelse på afstemninger vedrørende bankens vedtægter eller ledelsesbeslutninger eller andre strategiske beslutninger. Kommissionen bemærker på den positive side, at stabilitetsfonden automatisk genvinder sine fulde stemmerettigheder, hvis banken ikke gennemfører sin omstruktureringsplan. Disse bestemmelser sikrer, at stabilitetsfonden kan bevare sine interesser som aktionær, selv om den ikke blander sig i bankens daglige drift, og som myndighed med ansvar for korrekt gennemførelse af omstruktureringsplanen.
7.6.2.3. Internationale aktiviteter
(375)
En række af bankens internationale aktiviteter har førhen trukket store veksler på dens kapital, likviditet og rentabilitet som forklaret i betragtning (362) og (363).
(376)
Omstruktureringsplanen indeholder en ændring i bankens forretningsplan i retning af mere fokus på […]. Banken har allerede afhændet sit urentable datterselskab i Polen, EFG Poland. Den er også begyndt at rationalisere de øvrige datterselskaber for at skærpe udlånsproceduren og mindske datterselskabernes udækkede finansieringsbehov. Den planlægger at afhænde […] datterselskabet […] (149). Den vil også yderligere omstrukturere driften i datterselskaberne […] og […] før det potentielle salg heraf på et senere tidspunkt som nævnt i betragtning (116).
(377)
Den samlede rentabilitet i de udenlandske forretninger vil være genskabt i […]. Samtidig vil finansieringen af de udenlandske datterselskaber være blevet nedbragt med […] sammenlignet med niveauet pr. 31. december 2012.
(378)
Derfor mener Kommissionen, at banken vil have omstruktureret og indskrænket disse udenlandske datterselskaber tilstrækkeligt til at undgå at blive eksponeret for yderligere kapitalbehov og likviditetsmangler i fremtiden. Bankens tilsagn beskrevet i betragtning (128) om at afholde sig fra at tilføre store kapitalbeløb til sine internationale datterselskaber sikrer også, at disse ikke kommer til at udgøre en trussel mod bankens kapital eller likviditet.
7.6.2.4. Konklusion vedrørende rentabilitet
(379)
Referencescenariet, der er beskrevet i afsnit 2.4, viser, at banken ved udgangen af omstruktureringsperioden vil kunne få et afkast, som sætter den i stand til at dække alle sine omkostninger og få et passende afkast af sin egenkapital i forhold til sin risikoprofil. Faktisk vil afkastet på bankens egenkapital blive på […] % i 2018 ifølge referencescenariet. Samtidig viser prognosen for bankens kapitalstilling, at denne forbliver på et tilfredsstillende niveau, eftersom solvensgraden ikke falder til mindre end […] % fra 2014 og frem.
(380)
Endelig bemærker Kommissionen også det negative scenarie, der beskrives i bankens omstruktureringsplan, som den er forelagt af de græske myndigheder. Dette negative scenarie bygger på et sæt formodninger, som er aftalt med stabilitetsfonden. Det forudsætter en længere og dybere recession og en alvorligere deflation i ejendomspriserne (150). Omstruktureringsplanen viser, at banken er i stand til at modstå en rimelig mængde stress, idet den i det negative scenarie fortsat er rentabel ved udgangen af omstruktureringsperioden med et afkast på egenkapitalen på […] % og en solvensgrad på […] % i 2018.
(381)
Den stresstest, som den græske nationalbank foretog i 2013, bekræfter, at den yderligere kapital, der vil blive rejst i 2014, nemlig 2 864 mio. EUR, er tilstrækkelig til, at banken klarer referencescenariet i omstruktureringsperioden. Banken vil også fremlægge en betinget kapitalplan for den græske nationalbank med foranstaltninger, der skal træffes, hvis det økonomiske klima forværres yderligere. Kommissionen minder om, at den græske nationalbank allerede i vurderingen af kapitalbehovet i referencescenariet indregnede flere justeringer, som resulterede i en stigning i det anslåede kapitalbehov sammenlignet med det kapitalbehov, der blev anslået i bankens eget referencescenarie. Referencescenariets kapitalbehov som anslået af den græske nationalbank kan derfor anses for at være en slags stresstest. Kommissionen kan godt konkludere, at banken er rentabel, uden at banken har kapital nok på forhånd til at dække kapitalbehovet i det negative scenarie som anslået af den græske nationalbank, idet dette rummer et høj grad af stress.
(382)
Desuden er det positivt, at banken ikke agter at foretage yderligere investeringer i ikkeinvesteringsværdige værdipapirer, hvilket vil bidrage til at opretholde dens kapital- og likviditetsstilling.
(383)
Kommissionen kan derfor konkludere, at banken har truffet tilstrækkelige foranstaltninger til at afhjælpe rentabilitetsproblemerne i den hjemlige bankvirksomhed og i de udenlandske aktiviteter.
7.6.3. Egetbidrag og byrdefordeling
7.6.3.1. Vurdering af foreneligheden af foranstaltning A, B1, B2, B3 og B4 med omstruktureringsmeddelelsen
(384)
Ifølge omstruktureringsmeddelelsen skal bankerne og deres kapitalindskydere så vidt muligt deltage i omstruktureringen, så det sikres, at støtten begrænses til det nødvendige minimum. Bankerne skal således anvende deres egne midler til at finansiere omstruktureringen ved f.eks. at afhænde aktiver, mens kapitalindskyderne skal absorbere bankens tab så vidt muligt. De tilsagn, som banken har afgivet, bør sikre, at der anvendes egne midler, og at de oprindelige aktionærer og private investorer, der har hybridkapital i banken, deltager i omstruktureringen.
7.6.3.1.1. Bankens egetbidrag: afhændelser og omkostningsnedskæringer
(385)
Banken har afhændet betydelige forretninger for at styrke sin solvensgrad. Salget af de to store datterselskaber i Polen og Tyrkiet har forbedret dens kapitalstilling med ca. 750 mio. EUR. Salget har også forbedret bankens likviditetsstilling. Aktiekapitalforhøjelsen i Eurobank Properties satte banken i stand til at øge sin kapital med 200 mio. EUR.
(386)
Omstruktureringsplanen indeholder salget af yderligere aktiver i […] og […]. Navnlig har banken afgivet løfte om, at den vil indskrænke sine udenlandske aktiver til 8,77 mia. EUR. I betragtning af nedgearingen og afhændelserne, der allerede er gennemført, og efter gennemførelsen af denne yderligere indskrænkning vil banken have reduceret sit geografiske omfang i […] betydeligt.
(387)
Desuden har banken forpligtet sig til, at den vil skære yderligere ned i sine udenlandske forretninger, hvis den får brug for en kapitaltilførsel fra stabilitetsfonden på mere end 1 mia. EUR. I et sådant scenarie ville banken nedbringe sin portefølje af internationale aktiver til højst 3,5 mia. EUR. Hvis kapitaltilførslen i henhold til foranstaltning C er mindre end 1 mia. EUR, vil private investorer have tilført mindst 1,5 mia. EUR, dvs. mere end stabilitetsfonden. Denne større deltagelse af private investorer ville reducere støttebehovet betydeligt og derved forbedre byrdefordelingen.
(388)
Banken har også afgivet løfte om, at den vil sælge sit store og rentable forsikringsdatterselskab.
(389)
For at begrænse kapitalbehovet har banken forpligtet sig til, at den ikke vil bruge kapital til at støtte eller øge størrelsen af sine udenlandske datterselskaber som beskrevet i betragtning (128). Desuden indebærer tilsagnene, at banken ikke foretager yderligere opkøb.
(390)
Banken har også indledt et vidtrækkende omkostningsnedskæringsprogram som anført i afsnit 2.4.2. Dens omkostninger vil falde yderligere frem til 2018. […]
(391)
Grækenland har navnlig forpligtet sig til, at banken indtil […] ikke giver nogen medarbejder eller direktør en samlet årlig løn (løn, pensionsbidrag og bonus) på over […]. Hvis stabilitetsfonden skal tegne aktier i banken, har Grækenland yderligere forpligtet sig til at anvende et lønloft i overensstemmelse med bankmeddelelsen fra 2013 (151).
7.6.3.1.2. Historiske aktionærers del af byrden og ny kapital rejst på markedet
(392)
De eksisterende aktionærer i banken blev kraftigt udvandet ved rekapitaliseringen foråret 2013 (foranstaltning B4). De eksisterende aktionærers post var nemlig blevet indskrænket fra 100 % forud for rekapitaliseringen foråret 2013 til kun 1,44 %. Kommissionen bemærker også, at banken ikke har udbetalt kontant udbytte siden 2008. Endelig ser Kommissionen velvilligt på, at stabilitetsfonden kun vil tilføre yderligere kapital, hvis banken ikke formår at rejse den på markedet til en kurs, der anses for rimelig og fastlægges på grundlag af to uafhængige vurderingsmænds skøn.
7.6.3.1.3. Efterstillede kreditorers del af byrden
(393)
Bankens efterstillede kreditorer har bidraget til bankens omstruktureringsomkostninger. Banken gennemgik flere passivstyringsoperationer. Den samlede mængde omlagte passiver beløb sig til 748 mio. EUR med en kapitalgevinst på 565 mio. EUR som beskrevet i betragtning 122 og 123.
(394)
De resterende instrumenter er omfattet af forbuddet mod kuponrente beskrevet i betragtning 133. Derfor mener Kommissionen, at der er sikret et passende bidrag til byrden fra bankens private indskydere af hybridkapital, og at kriterierne i omstruktureringsmeddelelsen i den henseende er opfyldt.
(395)
I betragtning af dokumentationen i afsnit 7.6.1 mener Kommissionen således, at Grækenland har truffet tilstrækkelige foranstaltninger med hensyn til egetbidrag og byrdefordeling til at begrænse størrelsen af støtteforanstaltning A, B1, B2, B3 og B4 til det nødvendige minimum.
7.6.3.2. Vurdering af foranstaltning C's forenelighed med bankmeddelelsen fra 2013
(396)
Bankmeddelelsen fra 2013 supplerer omstruktureringsmeddelelsen og kræver forbedret byrdefordeling, og at banker, der får kapitalstøtte, træffer yderligere foranstaltninger til at begrænse støtten til et minimum. Punkt 29 i bankmeddelelsen fra 2013 kræver, at medlemsstaterne påviser, at der i fuld udstrækning er gjort brug af alle foranstaltninger til at begrænse denne støtte til det nødvendige minimum. Til det formål skal medlemsstaten forelægge en plan for kapitaltilførsel, sikre en tilstrækkelig byrdefordeling med hensyn til aktionærers og efterstillede kreditorers bidrag og forhindre kapitaludstrømning forud for omstruktureringsbeslutningen. Ifølge bankmeddelelsen fra 2013 skulle planen for kapitaltilførsel omfatte spørgsmål om tegningsrettigheder, frivillige passivstyringsoperationer, kapitalforøgende afhændelser, nedgearing, stop for udbetaling af overskud og andre foranstaltninger såsom strenge omkostnings- og lønpolitikker.
(397)
Ifølge punkt 47 i bankmeddelelsen fra 2013 skal en bank, der har identificeret et kapitalunderskud, straks forhindre kapitaludstrømning gennem en række foranstaltninger, som skal sikre samme resultat som almindelige forbud mod udbyttebetaling og kuponrente, forbud mod opkøb, forbud mod at være prisførende og mod at annoncere. Kommissionen bemærker, at banken allerede overholder disse forbud, da de indgår i de tilsagn, som Grækenland har fremlagt en fortegnelse over som beskrevet i betragtning 133, og at banken ikke har udbetalt kontant udbytte siden 2008.
(398)
Rekapitaliseringstilsagnet fra 2014 (foranstaltning C) danner en buffer til absorbering af fremtidige tab som fastslået i den græske nationalbanks stresstest fra 2013, der blev offentliggjort den 6. marts 2014. Resultaterne af stresstesten viser, at banken har brug for 2 945 mio. EUR i yderligere kapital til at dække sine fremtidige tab i et stressscenarie. Foranstaltning C dækker kapitalbehovet, der vil bestå, såfremt i) det ikke kan dækkes gennem yderligere afhændelser eller kapitalforøgende foranstaltninger (Kommissionen mener, at banken har analyseret alle potentielle afhændelser og forpligtet sig til alle dem, der kan nedbringe kapitalbehovet i forbindelse med den kapitalplan, den har fremlagt for den græske nationalbank), og ii) det ikke kan dækkes af private investorer i forbindelse med aktiekapitalforhøjelsen, som vil finde sted i april 2014. Den giver derfor ikke banken for meget kapital.
(399)
Som forklaret i betragtning 385-395 har banken allerede truffet forholdsregler før stresstesten til at begrænse kapitalbehovet til det nødvendige minimum. Hvis banken i forbindelse med den aktuelle kapitaltilførselsoperation formår at rejse det meste af den nødvendige kapital hos private investorer, og den yderligere støtte fra stabilitetsfonden fortsat ligger under 1 mia. EUR, vil det ikke være nødvendigt med yderligere egetbidrag fra banken. Hvis den støtte, der udbetales i henhold til foranstaltning C, ligger over det niveau, vil det dog være hensigtsmæssigt, at banken afhænder flere aktiviteter.
(400)
Med hensyn til byrdefordeling indebærer en tilstrækkelig byrdefordeling ifølge bankmeddelelsen fra 2013 bidrag fra aktionærer, indskydere af hybridkapital og efterstillede kreditorer, før der bevilges støtte i form af kapitalstøtte. Kommissionen bemærker, at Grækenland har ændret sin nationale retlige ramme for at sikre, at efterstillede kreditorer bidrager til bankens omstruktureringsomkostninger, før der tilføres yderligere kapital til banken. Kommissionen bemærker endvidere, at Grækenland har givet tilsagn om, at den vil gennemføre foranstaltninger i henhold til artikel 6a i loven om stabilitetsfonden som ændret i 2014, nemlig fordeling af kapitalunderskuddet på indehaverne af dens kapitalinstrumenter og andre efterstillede fordringer i nødvendigt omfang. Mens en sådan byrdefordeling først vil finde sted efter datoen for rekapitaliseringstilsagnet fra 2014 (foranstaltning C) på grundlag af punkt 45 i bankmeddelelsen fra 2013, mener Kommissionen, at der ville komme uforholdsmæssige resultater ud af det, hvis en obligatorisk omlægning af efterstillet gæld og hybridkapital skulle ske allerede på tidspunktet for tilsagnet. Hvis banken skulle rejse tilstrækkelig privat kapital til at dække sit fulde kapitalbehov som fastslået i den græske nationalbanks stresstest, ville omlægningen af de efterstillede kreditorer være uforholdsmæssig. Grækenlands tilsagn om at nedskrive efterstillede kreditorers fordringer, før der udbetales kapitalstøtte til banken, er derfor tilstrækkelig til at sikre en ordentlig byrdefordeling.
(401)
For desuden at sikre, at bankens ejere bidrager i fuld udstrækning til genoprettelsen af et tilstrækkeligt kapitalgrundlag i omstruktureringsperioden, gav Grækenland tilsagn om, at banken frem til afslutningen af omstruktureringsperioden tilbageholder udbytte og ikke betaler kuponrenter, som det ikke er lovpligtigt for den at udbetale. I overensstemmelse med punkt 26 i omstruktureringsmeddelelsen og punkt 47 i bankmeddelelsen fra 2013 vil banken ikke benytte statsstøtte til at forrente egenkapitalen, hvis den har en tilstrækkelig indtjening til at dække en sådan forrentning.
(402)
Banken har også forpligtet sig til, at den frem til 31. december 2017 ikke giver nogen medarbejder eller direktør en samlet årlig løn (løn, pensionsbidrag og bonus) på mere end den samlede årlige løn, som den græske nationalbanks direktør får (dog uden hensyntagen til, at direktøren eventuelt frivilligt giver delvis afkald på løn). Hvis stabilitetsfonden skal tegne aktier i banken, har Grækenland yderligere forpligtet sig til at anvende et lønloft i overensstemmelse med bankmeddelelsen fra 2013 (152).
(403)
Kommissionen skal vurdere, om dette tilsagn, der dækker to scenarier, opfylder de krav, der er fastlagt i bankmeddelelsen fra 2013.
(404)
I det første scenarie, hvor stabilitetsfonden ikke reelt tilfører banken ny kapital, vil den støtte, der ligger i foranstaltning C, være begrænset til et tegningstilsagn om en kapitalforhøjelse, og stabilitetsfonden vil ikke udbetale så meget som en euro, idet alle nye aktier vil være tegnet af private investorer. Ifølge bankmeddelelsen fra 2013 kan begrænsningen af forrentningen ophøre, når støtten er blevet tilbagebetalt. Men den støtte, der ligger i et sådant tegningstilsagn i henseende til en potentiel kapitalforhøjelse, kan ikke tilbagebetales, hvis det pågældende tilsagn aldrig udmøntes (eftersom staten aldrig udbetalte penge til banken). Under sådanne omstændigheder kan Kommissionen acceptere, at begrænsningen af forrentningen gælder for en afgrænset periode. Kommissionen mener, at Grækenlands tilsagn, som løber indtil 31. december 2017 (dvs. i tre år og otte måneder frem til et år før udløbet af omstruktureringsperioden), er en korrekt anvendelse af sidste afsnit i punkt 38 i bankmeddelelsen fra 2013. Fordi den årlige aflønning af direktøren for den græske nationalbank er lavere end det loft, der er fastsat i andet afsnit af punkt 38 i bankmeddelelsen fra 2013, og fordi denne forpligtelse vil gælde for hele koncernen, mener Kommissionen, at det tilsagn, som Grækenland har foreslået at give i det tilfælde, hvor stabilitetsfonden ikke tegner nogen aktier i forbindelse med den planlagte kapitalforhøjelse, er i overensstemmelse med punkt 38 i bankmeddelelsen fra 2013.
(405)
I det andet scenarie, hvor stabilitetsfonden ville skulle tegne aktier i banken, lovede Grækenland at ændre tilsagnet for at bringe det i overensstemmelse med bankmeddelelsen fra 2013. Kommissionen bemærker, at hvis stabilitetsfonden ville tegne aktier, ville varigheden af aflønningsloftet for fortsat at være i overensstemmelse med bankmeddelelsen fra 2013 blive ændret til at vare, indtil omstruktureringsperioden udløber - 31. december 2018 - eller indtil der foregår en transaktion, der svarer til, at banken har tilbagebetalt statsstøtten, alt efter hvad der sker først. Eftersom ordinære aktier ikke kan indfries af banken, accepterer Kommissionen, at et salg af aktierne på det sekundære marked med fortjeneste kunne anses for svarende til en tilbagebetaling af støtten.
(406)
I begge scenarier opfylder forpligtelsen til at begrænse aflønningen, som Grækenland har indgået, således kravene i bankmeddelelsen fra 2013.
(407)
Med hensyn til forrentning til staten kræver forlængelsesmeddelelsen fra 2011, at nye aktier udstedes med et nedslag i forhold til markedskursen efter justering for udvandingseffekten. Kommissionen bemærker, at formålet med dette krav er at sikre, at staten modtager en tilstrækkelig forrentning af sin aktiepost i banken, og at de historiske aktionærers stemmerettigheder bliver tilsvarende udvandet. For så vidt angår foranstaltning C, er staten allerede majoritetsaktionær i banken med sin post på over 90 % af aktierne. Derfor ville et overdrevet nedslag i forhold til markedskursen mindske forrentningen til staten af foranstaltning B4 og kunne medføre støtte til investorerne, hvis nedslaget er en undervurdering af bankens værdi. For at undgå en sådan situation må tegningskursen ikke være lavere end en grundkurs, som fastsættes på basis af skøn fra to uafhængige vurderingsmænd. Derfor beskytter de detaljerede regler om kursfastlæggelsen stabilitetsfonden mod at blive overdrevent udvandet af de nye investorer og sikrer samtidig, at stabilitetsfonden tegner nye aktier til en kurs, der afspejler bankens værdi. Under disse omstændigheder kan Kommissionen acceptere, at nye aktier kan udstedes med et mindre nedslag i forhold til den aktuelle markedskurs end det, der var hensigten i forlængelsesmeddelelsen fra 2011, og den finder grundkursen acceptabel.
(408)
Hvis aktierne blev udstedt til en højere kurs, ville det have kunnet få private investorer til at afholde sig fra at deltage i aktiekapitalforhøjelsen og derfor have begrænset tilførslen af privat kapital.
(409)
Derfor mener Kommissionen, at niveauet for egetbidrag og byrdefordeling er hensigtsmæssigt for foranstaltning C.
7.6.3.3. Konklusion vedrørende egetbidrag og byrdefordeling
(410)
Kommissionen bemærker, at i sammenligning med den samlede modtagne statslige rekapitalisering er egetbidraget og byrdefordelingen i form af salget af aktier meget lavere end det niveau, som Kommissionen normalt anser for tilstrækkeligt. I betragtning af argumenterne i afsnit 7.6.1, ifølge hvilke Kommissionen kan acceptere et lavere niveau for egetbidrag og byrdefordeling, kan omstruktureringsplanen imidlertid anses for at rumme tilstrækkelige foranstaltninger vedrørende egetbidrag og byrdefordeling.
(411)
Omstruktureringsplanen opfylder også kravene i bankmeddelelsen fra 2013, hvad angår foranstaltning C.
7.6.4. Foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger
(412)
I henhold til omstruktureringsmeddelelsen skal en omstruktureringsplan indeholde foranstaltninger, der begrænser konkurrencefordrejninger og sikrer en konkurrencepræget banksektor. Endvidere skal disse foranstaltninger også afhjælpe problemer med »moral hazard« og sikre, at der ikke anvendes statsstøtte til finansiering af konkurrencebegrænsende adfærd.
(413)
I henhold til punkt 31 i omstruktureringsmeddelelsen skal Kommissionen ved vurderingen af støttebeløbets størrelse og de konkurrencefordrejninger, støtten har givet anledning til, både tage hensyn til det absolutte og det relative støttebeløb samt byrdefordelingen og bankens position på markedet efter omstruktureringen. I den henseende minder Kommissionen om, at banken har modtaget kapital fra staten svarende til 16 % af sine risikovægtede aktiver (undtagen foranstaltning C). Med foranstaltning C får banken et tilsagn om at tilføre yderligere kapital på 2 864 mia. EUR, hvilket bringer den samlede kapitalstøtte op på 23,7 % af bankens risikovægtede aktiver. Ud over kapitalstøtten har banken også modtaget likviditetsstøtte. Banken har fået likviditetsgarantier, som beløb sig til 13 600 mio. EUR pr. 15. april 2011 og 13 932 mio. EUR pr. 30. november 2013 svarende til 17 % af bankens balance pr. samme dato. Banken fik også statsgaranteret ELA for et beløb af 12 mia. EUR pr. 31. december 2012 svarende til 18 % af bankens balance pr. den dato. Nødvendigheden af at gennemføre foranstaltninger til begrænsning af potentielle fordrejninger af konkurrencen er dermed berettiget i lyset af det forholdsvis store støttebeløb. Derudover har banken store markedsandele i Grækenland på 17 % for udlån og 12 % for indlån pr. 31. december 2012. Opkøbet af New TT Bank og Nea Proton Bank øgede bankens markedsandele til 20,7 % for udlån og 18,8 % for indlån i september 2013 (153).
(414)
Kommissionen minder om, at bankens vanskeligheder primært stammer fra eksterne forstyrrelser såsom den græske statsgældskrise og den langvarige recession, som har rystet den græske økonomi siden 2008 som bemærket i betragtning 69 til Eurobank-indledningsafgørelsen. Behovet for at afhjælpe problemer med »moral hazard« er mindsket, da banken ikke synes at have taget overdrevent store risici. Som drøftet i afsnit 7.6.1 er den konkurrencefordrejende virkning af støtteforanstaltningerne mindre i lyset af disse faktorer og således også nødvendigheden af foranstaltninger til at begrænse konkurrencefordrejningerne. Af disse årsager kan Kommissionen undtagelsesvis acceptere, at omstruktureringsplanen til trods for det store støttebeløb ikke indeholder en nedbringelse af balancen og udlånene i Grækenland.
(415)
Kommissionen bemærker imidlertid, at de statslige rekapitaliseringer satte banken i stand til at videreføre sin bankvirksomhed på udenlandske markeder og sin forsikringsvirksomhed i Grækenland.
(416)
I den henseende bemærker Kommissionen bankens tilsagn i tillæg til den allerede gennemførte nedgearing og omstrukturering om at sælge sin forsikringsvirksomhed inden […], tilsagnet om at nedbringe omfanget af dens internationale aktiver inden 31. december 2018, hvilket sandsynligvis vil medføre yderligere afhændelser i […] og […], og tilsagnet om ikke at benytte statsstøtte til at finansiere væksten i disse virksomheder. Kommissionen finder det proportionalt, at indskrænkningen af de udenlandske aktiver bliver større, hvis stabilitetsfonden i henhold til foranstaltning C udbetaler yderligere kapitalstøtte på over 1 mia. EUR til banken. Som angivet i betragtning (295) vil en sådan betaling gøre støtten mere fordrejende end blot et tilsagn om at deltage i kapitalforhøjelsen. Men hvis den oprindelige kapitaltilførsel er på under 1 mia. EUR, ville det indebære en større deltagelse på mindst 1,5 mia. EUR fra private investorer. Yderligere ville den større private deltagelse udgøre et yderligere bidrag til byrden som forklaret i betragtning (388). I punkt 31 i omstruktureringsmeddelelsen anføres det, at både prisen, der betales for den støtte, der modtages af staten, og graden af byrdefordeling vil blive taget i betragtning, når byrdefordelingsforanstaltningerne vurderes. Derfor vil yderligere konkurrencefordrejninger fortsat være begrænsede, hvis stabilitetsfonden tilfører mindre end 1 mia. EUR.
(417)
Grækenland har også givet tilsagn om et forbud mod opkøb, hvilket sikrer, at banken ikke bruger den modtagne statsstøtte til at opkøbe nye virksomheder. Dette forbud medvirker til at sikre, at statsstøtten kun benyttes til at støtte genoprettelsen af rentabiliteten i den græske bankvirksomhed og ikke til vækst f.eks. på udenlandske markeder.
(418)
Forpligtelsen til at nedsætte den uholdbart høje rente, der betales på græske indskud, sikrer også, at statsstøtten ikke bruges til at finansiere uholdbare indlånsstrategier, som fordrejer konkurrencen på det græske marked. Ligeledes vil tilsagnet om at gennemføre strenge retningslinjer for prissætning på nye udlån på grundlag af en ordentlig kreditrisikovurdering forhindre banken i at fordreje konkurrencen på det græske marked med uhensigtsmæssige prisstrategier for udlån til kunder.
(419)
Under hensyntagen til den specifikke situation beskrevet i afsnit 7.6.1 og foranstaltningerne i omstruktureringsplanen mener Kommissionen, at der er truffet tilstrækkelige beskyttelsesforanstaltninger til at begrænse konkurrencefordrejningerne.
7.7. TILSYN
(420)
I medfør af afsnit 5 i omstruktureringsmeddelelsen skal Kommissionen have periodiske rapporter for at kontrollere, at omstruktureringsplanen gennemføres korrekt. Som anført i tilsagnene (154) vil Grækenland sikre, at den tilsynsførende administrator, som allerede er udpeget af banken med Kommissionens godkendelse, fører tilsyn med de tilsagn, som Grækenland har givet om omstrukturering af aktiviteterne i Grækenland og udlandet og om selskabsledelse og erhvervsmæssig drift. Kommissionen mener derfor, at der er sikret et korrekt tilsyn med gennemførelsen af omstruktureringsplanen.
8. KONKLUSION
(421)
Kommissionen mener, at Grækenland ulovligt har gennemført støtteforanstaltning SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, ex 2012/NN) og SA.31155 (2013/C) (2013/NN) i strid med artikel 108, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, eftersom de blev gennemført før den formelle anmeldelse heraf. Kommissionen mener dog, at omstruktureringsplanen sammen med tilsagnene i bilagene sikrer genoprettelsen af bankens langsigtede rentabilitet, er tilstrækkelig med hensyn til byrdefordelingen og egetbidraget og på en hensigtsmæssig og proportional måde afbøder de konkurrencefordrejende virkninger af de støtteforanstaltninger, der er undersøgt i nærværende afgørelse. Den fremlagte omstruktureringsplan og tilsagnene opfylder kriterierne i omstruktureringsmeddelelsen, hvorfor støtteforanstaltningerne kan anses for at være forenelige med det indre marked -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
1. Følgende foranstaltninger, der er gennemført eller planlagt af Grækenland, udgør statsstøtte i henhold til traktatens artikel 107, stk. 1:
a)
nødlikviditetsstøtte tilført Eurobank Ergasias SA. (»Eurobank«) af den græske nationalbank og garanteret af Den Hellenske Republik (foranstaltning L2)
b)
den anden bro-rekapitalisering på 1 341 mio. EUR ydet af den græske finansielle stabilitetsfond (»stabilitetsfonden«) til Eurobank i december 2012 (foranstaltning B2)
c)
tilsagnserklæringen på 528 mio. EUR givet af stabilitetsfonden til Eurobank den 21. december 2012 (foranstaltning B3)
d)
rekapitaliseringen på 5 839 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Eurobank i maj 2013 (foranstaltning B4)
e)
rekapitaliseringstilsagnet på 2 864 mio. EUR givet af stabilitetsfonden efter den aktiekapitalforhøjelse på 2 864 mio. EUR, som blev godkendt på generalforsamlingen den 12. april 2014 i henhold til lov 3864/2010 om stabilitetsfonden som ændret (foranstaltning C)
f)
kapitaltilførslen på 395 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Nea Proton Bank den 28. august 2013 (foranstaltning NP3).
2. I lyset af omstruktureringsplanen for Eurobank Group (Eurobank Ergasias S.A og alle dens datterselskaber (græske og ikkegræske datterselskaber og filialer med såvel bankvirksomhed som anden virksomhed)), som blev fremlagt den 16. april 2014, og Grækenlands tilsagn givet den 16. april 2014 er følgende statsstøtteforanstaltninger forenelige med det indre marked:
a)
kapitaltilførslen på 950 mio. EUR ydet af Grækenland til Eurobank i maj 2009 i henhold til rekapitaliseringsordningen (foranstaltning A)
b)
nødlikviditetsstøtte tilført Eurobank af den græske nationalbank og garanteret af Grækenland siden juli 2011 for et beløb af 12 mia. EUR pr. 31. december 2012 (foranstaltning L2)
c)
den første bro-rekapitalisering på 3 970 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Eurobank i maj 2012 (foranstaltning B1)
d)
den anden bro-rekapitalisering på 1 341 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Eurobank i december 2012 (foranstaltning B2)
e)
tilsagnserklæringen på 528 mio. EUR givet af stabilitetsfonden til Eurobank den 21. december 2012 (foranstaltning B3)
f)
rekapitaliseringen på 5 839 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Eurobank i maj 2013 (foranstaltning B4)
g)
rekapitaliseringstilsagnet på 2 864 mio. EUR givet af stabilitetsfonden til Eurobank efter den aktiekapitalforhøjelse på 2 864 mio. EUR, som blev godkendt på generalforsamlingen den 12. april 2014 i henhold til lov 3864/2010 om stabilitetsfonden som ændret (foranstaltning C)
h)
kapitaltilførslen på 80 mio. EUR ydet af Grækenland til Proton Bank i maj 2009 (foranstaltning Pr1).
i)
finansieringen af det samlede udækkede finansieringsbehov på 1 121,6 mio. EUR ydet af Hellenic Deposit and Investment Guarantee Fund's (»HDIGF«) og stabilitetsfonden til de aktiviteter, der blev overført fra Proton Bank til Nea Proton Bank i oktober 2011 og maj 2012 (foranstaltning NP1)
j)
den samlede kapitaltilførsel på 515 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Nea Proton Bank i henholdsvis oktober 2011, februar 2012, august 2012 og december 2012 (foranstaltning NP2)
k)
kapitaltilførslen på 395 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Nea Proton Bank den 28. august 2013 (foranstaltning NP3)
l)
finansieringen af det samlede udækkede finansieringsbehov på 677 mio. EUR ydet af HDIGF og stabilitetsfonden til de aktiviteter, der blev overført fra T Bank til Hellenic Postbank (»TT Bank«) i december 2011 og februar 2013 (foranstaltning T)
m)
kapitaltilførslen på 224,96 mio. EUR ydet af Grækenland til TT Bank i maj 2009 (foranstaltning TT)
n)
finansieringen af det samlede udækkede finansieringsbehov på 3 732,6 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til de aktiviteter, der blev overført fra TT Bank til New Hellenic Postbank (»New TT Bank«) i januar og juni 2013 (foranstaltning NTT1)
o)
kapitaltilførslen på 500 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til New TT Bank den 29. januar 2013 (foranstaltning NTT2).
Artikel 2
Denne afgørelse er rettet til Den Hellenske Republik.
Udfærdiget i Bruxelles, den 29. april 2014.
ODLUKA KOMISIJE
od 29. travnja 2014.
o državnoj potpori SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N) koju je Grčka provela za grupaciju Eurobank u pogledu: dokapitalizacije i restrukturiranja društva Eurobank Ergasias S.A.; potpore za restrukturiranje Proton banke stvaranjem i kapitalizacijom te dodatnom dokapitalizacijom banke Nea Proton koje je proveo Grčki fond za financijsku stabilnost; likvidacije Grčke poštanske banke stvaranjem banke za premošćivanje
(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 2933)
(Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)
(2014/885/EU)
EUROPSKA KOMISIJA,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,
uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),
nakon pozivanja država članica i drugih zainteresiranih strana da u skladu s navedenim odredbama dostave svoje primjedbe (1),
budući da:
1. POSTUPAK
1.1. POSTUPCI POVEZANI S GRUPACIJOM EUROBANK (2) („BANKA” (3))
(1)
Komisija je odlukom od 19. studenoga 2008. odobrila program pod nazivom „Mjere potpore za kreditne institucije u Grčkoj” („Program potpore grčkim bankama”) namijenjen osiguranju stabilnosti grčkoga financijskog sustava. Programom potpore grčkim bankama omogućava se dodjeljivanje potpore u okviru njegovih triju mjera: mjere dokapitalizacije, mjere osiguranja jamstva i mjere zaduživanja izdavanjem državnih obveznica (4). U svibnju 2009. Grčka je dokapitalizirala EFG Eurobank Ergasias S.A. (5) u okviru mjere dokapitalizacije.
(2)
U uvodnoj izjavi 14. odluke od 19. studenoga 2008. navedeno je da će se Komisiji dostaviti plan za restrukturiranje u pogledu korisnika te mjere dokapitalizacije.
(3)
Grčka nadležna tijela Komisiji su 2. kolovoza 2010. dostavila plan za restrukturiranje u pogledu grupacije Eurobank. Komisija je registrirala taj plan i njegove naknadne izmjene te dodatne informacije koje su dostavila grčka nadležna tijela kao predmet SA.30342 (PN 26/2010) i zatim predmet SA.32789 (2011/PN).
(4)
Banka je u više navrata ostvarivala korist od državnih jamstava za dužničke instrumente i zaduživanja izdavanjem državnih obveznica u okviru programa potpore grčkim bankama (6). Ostvarila je korist i od likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država.
(5)
Grčki fond za financijsku stabilnost („GFFS”) Banci je 20. travnja 2012. dostavio pismo u kojem se obvezao na sudjelovanje u planiranom povećanju temeljnog kapitala Banke. GFFS je Banci 28. svibnja 2012. odobrio dokapitalizaciju za premošćivanje u iznosu od 3 970 milijuna EUR („prva dokapitalizacija za premošćivanje”).
(6)
Grčka nadležna tijela u svibnju 2012. dostavila su Komisiji pismo o preuzimanju obveze koje je Banci dostavio GFFS. Komisija je to evidentirala kao neprijavljenu potporu (predmet SA.34825 (2012/NN)) s obzirom na to da je mjera već bila provedena.
(7)
Komisija je 27. srpnja 2012. pokrenula službeni istražni postupak u pogledu prve dokapitalizacije za premošćivanje („Odluka o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke”) (7).
(8)
GFFS je Banci u prosincu 2012. odobrio drugu dokapitalizaciju za premošćivanje u iznosu od 1 341 milijuna EUR („druga dokapitalizacija za premošćivanje”). GFFS je Banci 21. prosinca 2012. isto tako dostavio pismo o preuzimanju obveze koja se odnosi na sudjelovanje u povećanju temeljnog kapitala Banke i u izdavanju konvertibilnih instrumenata kapitala koji će se izdati, i to u ukupnom iznosu od 528 milijuna EUR (8). Grčka nadležna tijela o tim su mjerama obavijestila Komisiju 27. prosinca 2012.
(9)
GFFS je u svibnju 2013. sudjelovao u povećanju temeljnog kapitala Banke koje je dogovoreno u prosincu 2012. Pretvorio je prvu i drugu dokapitalizaciju za premošćivanje u vlasnički kapital i dokapitalizirao Banku s dodatnih 528 milijuna EUR („dokapitalizacija iz proljeća 2013.”).
(10)
Grčka nadležna tijela Komisiji su 19. prosinca 2013. dostavila informacije o uvjetima dokapitalizacije iz proljeća 2013.
(11)
GFFS je 31. ožujka 2014. Banci dostavio pismo o preuzimanju obveze koja se odnosi na sudjelovanje u planiranom povećanju temeljnog kapitala Banke.
(12)
Grčka nadležna tijela Komisiji su 16. travnja 2014. dostavila konačni plan restrukturiranja Banke („plan restrukturiranja”). Usto su Komisiju obavijestila o obvezi GFFS-a da u potpunosti osigura buduću dokapitalizaciju Banke. Istog su datuma dostavila informacije o likvidnosnoj potpori u izvanrednim situacijama za koju jamči država. Navela su da žele nastaviti pružati Banci taj oblik likvidnosne potpore te državna jamstva za dužničke instrumente i zaduživanje izdavanjem državnih obveznica u okviru programa potpore grčkim bankama (9).
(13)
Komisija je održala brojne sastanke i telekonferencije te razmijenila elektroničke poruke s predstavnicima grčkih nadležnih tijela i Banke.
(14)
Grčka prihvaća da se ova odluka iznimno donese samo na engleskom jeziku.
1.2. POSTUPAK KOJI SE ODNOSI NA PREUZETA PODUZEĆA
1.2.1. Postupak koji se odnosi na banku Nea Proton
(15)
Komisija je 26. srpnja 2012. donijela odluku o državnoj potpori SA.34488 (2012/C), „Potpora za banku Nea Proton stvaranjem i kapitalizacijom banke Nea Proton” (10) („Odluka o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton”). Komisija je tom odlukom pokrenula službeni istražni postupak u pogledu: i. financiranja, u okviru programa za likvidacije Grčkog jamstvenog fonda za depozite i ulaganja („GJFDU”) i GFFS-a, manjka financijskih sredstava u iznosu od 1 121,6 milijuna EUR između imovine i obveza Proton Banke koji je prenesen na banku Nea Proton; ii. GFFS-ova unosa početnog temeljnog kapitala u iznosu od 250 milijuna EUR u banku Nea Proton i iii. GFFS-ova unosa dodatnog temeljnog kapitala u iznosu od 300 milijuna EUR u banku Nea Proton koji se očekivao u vrijeme donošenja Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton. Komisija je pozvala Grčku da dostavi primjedbe i sve informacije koje bi mogle biti korisne u procjeni mjera potpore. U odjeljku 1. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton detaljno je opisan postupak u pogledu Proton banke uključujući likvidaciju Proton banke, stvaranje banke Nea Proton, financiranje manjka sredstava i GFFS-ov unos početnoga temeljnog kapitala u banku Nea Proton.
(16)
GFFS je 1. kolovoza 2012. upisao dodatni temeljni kapital u banku Nea Proton u iznosu od 230 milijuna EUR.
(17)
Grčka je 5. rujna 2012. dostavila primjedbe koje se odnose na Odluku o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton koje su pripremile Grčka središnja banka i GFFS.
(18)
GFFS je 31. prosinca 2012. upisao dodatni temeljni kapital u banku Nea Proton, u iznosu od 35 milijuna EUR.
(19)
GFFS je u svibnju 2013. pokrenuo postupak prodaje banke Nea Proton.
(20)
Grčka nadležna tijela 12. srpnja 2013. obavijestila su Komisiju o namjeri Banke da preuzme banku Nea Proton. Komisija je odgovorila 15. srpnja 2013.
(21)
Banka je 15. srpnja 2013. potpisala obvezujući sporazum s GFFS-om o preuzimanju 100 % dionica i prava glasa u banci Nea Proton po kupovnoj cijeni od 1 EUR, a GFFS se obvezao da će dokapitalizirati banku Nea Proton prije njezine prodaje s 395 milijuna EUR u novcu.
(22)
Grčka nadležna tijela 29. srpnja 2013. obavijestila su Komisiju o toj dokapitalizaciji banke Nea Proton u iznosu od 395 milijuna EUR.
1.2.2. Postupak koji se odnosi na Novu TT banku
(23)
Komisija je 6. svibnja 2013. donijela odluku o državnoj potpori SA.31155 (2013/C), „Državna potpora TT grčkoj poštanskoj banci S.A. stvaranjem i kapitalizacijom banke za premošćivanje Nova TT grčka poštanska banka S.A.” („Odluka o pokretanju postupka o Novoj TT banci”) (11). Komisija je tom odlukom pokrenula službeni istražni postupak u pogledu: i. GFFS-ove dokapitalizacije Nove TT grčke poštanske banke S.A. („Nova TT banka”) od 500 milijuna EUR; ii. financiranja manjka sredstava (12) s 4,1 milijarde EUR (13) proizišlog iz prijenosa poslovanja Grčke poštanske banke S.A. („TT banka”) na Novu TT banku; iii. dokapitalizacije TT banke od 224,96 milijuna EUR koju je izvršila Grčka u obliku povlaštenih dionica u okviru programa potpore grčkim bankama; i iv. intervencije GJFDU-a od 0,68 milijardi EUR za imovinu T banke S.A. („T banka”) koja je prenesena TT banci. Komisija je pozvala Grčku da dostavi primjedbe i sve informacije koje bi mogle biti korisne u procjeni mjera potpore za restrukturiranje. U odjeljku 1. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke detaljno su opisani postupci likvidacije T banke njezinom prodajom TT banci i likvidacije TT banke stvaranjem Nove TT banke.
(24)
GFFS je u lipnju 2013. pokrenuo postupak prodaje Nove TT banke.
(25)
Grčka nadležna tijela 15. srpnja 2013. obavijestila su Komisiju o odluci GFFS-a da se Nova TT banka proda Banci i o razlozima za tu odluku.
(26)
Banka je 15. srpnja 2013. potpisala obvezujući sporazum s GFFS-om o preuzimanju 100 % dionica i glasačkih prava u Novoj TT banci.
(27)
Grčka je 19. srpnja 2013. dostavila primjedbe na Odluku o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke.
2. OPIS
2.1. BANKA I NJEZINE POTEŠKOĆE
2.1.1. Opće informacije o grčkome bankarskom sektoru
(28)
Grčki realni bruto domaći proizvod („BDP”) smanjio se za 20 % od 2008. do 2012., kako je prikazano u tablici 1. Posljedica toga za grčke banke bio je nagao porast stope neplaćanja kredita odobrenih grčkom stanovništvu i trgovačkim društvima (14). Taj je razvoj negativno utjecao na rezultate imovine grčkih banaka i doveo do porasta potrebe za kapitalom.
Tablica 1
Rast realnog BDP-a u Grčkoj, 2008.-2013.
Grčka
2008.
2009.
2010.
2011.
2012.
2013.
Rast realnog BDP-a, %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-6,4
- 4 (procjena)
Izvor:
Eurostat, dostupno na internetu na http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(29)
Uz to, Grčka je u veljači 2012. provela razmjenu obveznica s privatnim sektorom poznatu pod nazivom Uključivanje privatnog sektora („program UPS-a”). Grčke banke bile su uključene u program UPS-a, tijekom kojeg je grčka vlada ponudila postojećim privatnim imateljima obveznica nove vrijednosne papire (uključujući nove grčke državne obveznice („GDO-ovi”), vrijednosne papire povezane s BDP-om i potvrde o plaćanju povezane s UPS-om koje je izdao Europski fond za financijsku stabilnosti („EFFS”) u zamjenu za postojeće grčke državne obveznice, uz nominalni popust od 53,5 % i duže rokove dospijeća (15). Grčka nadležna tijela objavila su rezultate te razmjene obveznica 9. ožujka 2012. (16). Razmjena je prouzročila značajne gubitke za imatelje obveznica (koje je Grčka središnja banka procijenila na u prosjeku 78 % nominalne vrijednosti starih GDO-ova za grčke banke) i potrebe za kapitalom koji su retroaktivno uknjiženi u financijske izvještaje grčkih banaka za 2011.
Tablica 2
Ukupni gubitci glavnih grčkih banaka koji proizlaze UPS-a (milijuna EUR)
Banke
Nominalni iznos GDO-ova
Nominalni iznos kredita povezanih s državom
Ukupni nominalni iznos
Gubitak od GDO-ova koji proizlazi iz UPS-a
Gubitak kredita povezanih s državom koji proizlazi iz UPS-a
Ukupni bruto gubitak koji proizlazi iz UPS-a
Ukupni bruto gubitak koji proizlazi iz UPS-a/osnovni kapital (%) (17)
Ukupni bruto gubitak koji proizlazi iz UPS-a /Ukupna imovina (%)
GSB
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Poštanska banka (TT banka)
4 197
175
4 372
3 306
138
3 444
618,3
24,8
Nova Proton banka
934
0
934
216
0
216
378,8
12,6
Izvor:
Grčka središnja banka, Izvješće o dokapitalizaciji i restrukturiranju grčkoga bankarskog sektora, prosinac 2012., str. 14.
(30)
Budući da su grčke banke bile suočene sa znatnim manjkom kapitala kao posljedica programa UPS-a i recesije koja još traje, za dokapitalizaciju tih banaka sredstva su osigurana Memorandumom o gospodarskoj i financijskoj politici („MGFP”) drugog programa prilagodbi za Grčku između grčke vlade, Europske unije, Međunarodnog monetarnog fonda („MMF”) i Europske središnje banke („ESB”) od 11. ožujka 2012. Grčka nadležna tijela procijenila su ukupne potrebe banke za dokapitalizacijom i troškove likvidacije koji će se financirati u okviru tog programa na 50 milijardi EUR (18). Taj je iznos izračunan na temelju ispitivanja otpornosti na stres koje je Grčka središnja banka provela za razdoblje od prosinca 2011. do prosinca 2014. („ispitivanje otpornosti na stres iz 2012.”) koje je provedeno na temelju prognoze gubitaka po kreditima koju je provelo društvo Blackrock (19). Sredstva za dokapitalizaciju grčkih banaka dostupna su preko GFFS-a. U tablici 3. sažet je izračun potreba za kapitalom za glavne grčke banke kako proizlazi iz ispitivanja otpornosti na stres iz 2012.
Tablica 3
Ispitivanje otpornosti na stres iz 2012. Potrebe za kapitalom glavnih grčkih banaka (milijuna EUR).
Banke
Referentni osnovni kapital (prosinac 2011.)
Ukupni bruto gubitak koji proizlazi iz UPS-a
(prosinac 2011.)
Rezerviranja povezana s UPS-om
(lipanj 2011.)
Bruto kumulativni gubitak
Prognoze za kreditni rizik
Pričuve za gubitke po kreditima
(prosinac 2011.)
Unutarnje stvaranje kapitala
Ciljni osnovni kapital (prosinac 2014.)
Potrebe za kapitalom
GSB
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Poštanska banka (TT banka)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Banka Nea Proton
57
- 216
48
- 482
368
34
115
305
Izvor:
Grčka središnja banka, Izvješće o dokapitalizaciji i restrukturiranju grčkoga bankarskog sektora, prosinac 2012., str. 8.
(31)
Prema MGFP-u iz ožujka 2012., „banke koje podnose održive planove za prikupljanje kapitala dobit će priliku podnijeti zahtjev za javnu potporu i primiti je tako da se čuvaju poticaji privatnom sektoru za dokapitalizaciju i time na najmanju moguću mjeru smanjuje opterećenje za poreznike” (20). Grčka središnja banka utvrdila je da su održive samo četiri najveće banke (Eurobank, Grčka središnja banka, banka Piraeus i banka Alpha) (21). One su od GFFS-a primile prvu dokapitalizaciju u svibnju 2012.
(32)
Domaći depoziti u bankama u Grčkoj smanjili su se za ukupno 37 % od kraja 2009. do lipnja 2012. zbog recesije i političke nesigurnosti. Te su banke morale plaćati veće kamate kako bi pokušale zadržati depozite. Troškovi depozita povećali su se, zbog čega se smanjila neto kamatna marža banaka. Budući da su grčke banke isključene iz financiranja na međubankovnom tržištu, postale su potpuno ovisne o financijskim sredstvima iz Eurosustava (22), od čega je velik dio bio u obliku likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama koju je odobrila Grčka središnja banka. Iznosi dodijeljeni tim bankama bili su posebno veliki u drugoj polovini 2012.
(33)
Nakon izbora u lipnju 2012. stanje depozita počelo se ponovno popravljati. Ukupno financiranje grčkih banaka iz Eurosustava smanjilo se od 31. prosinca 2012.
(34)
Grčka je 3. prosinca 2012. pokrenula program otkupa za nove GDO-ove dobivene u okviru programa UPS-a po cijenama od 30,2 % do 40,1 % njihove nominalne vrijednosti (23). Grčke banke sudjelovale su u tom programu otkupa što je stvorilo dodatne gubitke u njihovim bilancama s obzirom na to da je računovodstveni gubitak (tj. razlika između tržišne i nominalne vrijednosti) uknjižen tijekom programa UPS-a postao konačan i nepovratan (24).
(35)
Četiri najveće grčke banke primile su od GFFS-a drugu dokapitalizaciju u prosincu 2012.
(36)
Grčka središnja banka pokrenula je u jesen 2013. novo ispitivanje otpornosti na stres kako bi procijenila stabilnost kapitalne pozicije grčkih banaka u osnovnim i u negativnim uvjetima.
(37)
U srpnju 2013. Grčka središnja banka angažirala je savjetnika za provođenje dijagnostičke studije o kreditnim portfeljima svih grčkih banaka. Taj je savjetnik izradio projekcije gubitaka po kreditu („PGK”) za sve domaće kreditne portfelje grčkih banaka te za kredite s grčkim rizikom u inozemnim podružnicama i društvima kćerima za razdoblje od tri i pol godine i za razdoblje cijelog trajanja kredita. Analizom su dobivene prognoze gubitaka po kreditu u dvama makroekonomskim scenarijima, osnovnom i negativnom. Prognoze gubitaka po kreditu za inozemne kreditne portfelje Grčka središnja banka procijenila je upotrijebivši podatke dobivene od savjetnika.
(38)
Na temelju procjene prognoze gubitaka po kreditu koju je proveo savjetnik Grčka središnja banka provela je procjenu potreba za kapitalom uz tehničku pomoć drugog savjetnika.
(39)
Ključni dijelovi procjene potreba za kapitalom u okviru ispitivanja otpornosti na stres iz 2013. bile su i. procjene prognoze gubitaka po kreditu (25) za kreditne portfelje banaka na konsolidiranoj osnovi za grčki rizik i inozemni rizik, bez postojećih kreditnih pričuva; i ii. procijenjena operativna profitabilnost banaka za razdoblje od lipnja 2013. do prosinca 2016. na temelju konzervativne prilagodbe planova restrukturiranja koji su Grčkoj središnjoj banci dostavljeni tijekom četvrtog tromjesečja 2013. U tablici 4. sažet je izračun potreba za kapitalom za glavne grčke banke na konsolidiranoj osnovi u osnovnom scenariju za to ispitivanje otpornosti na stres iz 2013.
Tablica 4
Ispitivanje otpornosti na stres iz 2013. Potrebe za kapitalom grčkih banaka na konsolidiranoj osnovi u osnovnom scenariju (milijuna EUR)
Banke
Referentni osnovni kapital (lipanj 2013.) 1
Pričuve za gubitke po kreditima
(lipanj 2013.) (2)
PGK za grčki rizik (3)
PGK za inozemni rizik (26)
Unutarnje stvaranje kapitala (5)
Stopa osnovnog kapitala u ispitivanju otpornosti na stres (prosinac 2016.) (6)
Potrebe za kapitalom
(7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
GSB (27)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (28)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Izvor:
Grčka središnja banka, Ispitivanje otpornosti na stres grčkoga bankarskog sektora iz 2013., ožujak 2014., str. 42.
(40)
Grčka središnja banka objavila je 6. ožujka 2013. rezultate ispitivanja otpornosti na stres iz 2013. i zahtijevala od banaka da dostave svoje planove za prikupljanje kapitala do sredine travnja 2014. kako bi se obuhvatile potrebe za kapitalom u okviru osnovnog scenarija.
2.1.2. Gospodarske aktivnosti Banke
(41)
Banka pruža univerzalne bankarske usluge uglavnom u Grčkoj te istočnoj i jugoistočnoj Europi (Cipar, Rumunjska, Bugarska, Srbija i Ukrajina). Ona nudi čitav raspon bankarskih i financijskih proizvoda i usluga stanovništvu i poduzećima. Posluje sa stanovništvom, poslovnim i privatnim subjektima, pruža usluge upravljanja imovinom, osiguranja, riznice, usluge na tržištima kapitala te druge usluge. Sjedište banke nalazi se u Grčkoj i njezine su dionice uvrštene na Atenskoj burzi. Banka je na dan 31. prosinca 2012. imala ukupno 17 427 zaposlenika, od kojih je jedna polovina bila zaposlena u istočnoj i jugoistočnoj Europi, a druga u Grčkoj (29).
(42)
Banka je sudjelovala u programu UPS-a te razmijenila GDO-ove i kredite povezane s državom u nominalnom iznosu od 7 336 milijuna EUR. Njezin ukupni trošak povezan s UPS-om iznosio je oko 5 781 milijun EUR prije oporezivanja i u potpunosti je knjižen u njezinim poslovnim knjigama za 2011. (30) Tijekom programa otkupa iz prosinca 2012. Banka je prodala nove GDO-ove koje je dobila u okviru UPS-a po cijeni znatno nižoj od njihove nominalne vrijednosti. Tom su prodajom stvoreni gubitci od novih GDO-ova.
(43)
Ključni podaci za Banku iz prosinca 2010., prosinca 2011., prosinca 2012. i prosinca 2013. (konsolidirani podaci) prikazani su u tablici 5.
Tablica 5
Ključni podaci o Eurobanci za 2010., 2011., 2012. i 2013.
Dobit i gubitak
(milijuna EUR)
2010.
2011.
2012.
2013.
(uključujući Novu TT banku i banku Nea Proton od datuma njihova preuzimanja)
Neto kamatni prihodi
2 103
2 965
1 461
1 294
Ukupni operativni prihodi
2 730
2 226
1 755
1 587
Ukupni operativni troškovi
-1 280
-1 123
-1 052
-1 071
Prihodi prije rezerviranja
1 450
1 103
703
516
Gubitci od kreditnog rizika
-1 273
-1 328
-1 655
-1 920
Gubitci od UPS-a
-6 012
- 363
Ostali gubitci
- 737
- 373
- 522
Neto dobit/gubitak
84
-5 496
-1 440
-1 157
Odabrani podaci o obujmu (milijuna EUR)
31. prosinca 2010.
31. prosinca 2011.
31. prosinca 2012.
31. prosinca 2013. (uključujući Novu TT banku i banku Nea Proton)
Ukupni krediti i predujmovi klijentima
53 412
48 094
43 171
45 610
Ukupni depoziti
41 173
32 459
30 752
41 535
Ukupna imovina
87 188
76 822
67 653
77 586
Ukupni vlasnički kapital (31)
6 094
875
- 685
4 523
Izvori:
2013.: Financijski rezultati 2013. - Konsolidirani financijski izvještaji, str. 3. i 4. http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012. i 2011.: Financijski rezultati 2012. - Konsolidirani financijski izvještaji, str. 3. i 4.: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010.: Priopćenje za tisak EFG Eurobanke, rezultati za cijelu godinu 2011., str. 5. i 6.: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf
(44)
U tablici 5. prikazano je da je, osim golemih gubitaka uknjiženih 2011. zbog programa UPS-a (5 781 milijuna EUR (32)), Banka pretrpjela pad prihoda (prouzročen, među ostalim, većim troškom depozita) i sve veće gubitke od umanjenja vrijednosti u svojim kreditnim portfeljima u Grčkoj i u inozemstvu. U pogledu likvidnosti Banka je pretrpjela veliku štetu od odljeva depozita i njezin je omjer kredita i depozita dosegnuo 148 % 31. prosinca 2011., dok je 42 % njezine bilance na taj datum financirao Eurosustav.
(45)
U okviru ispitivanja otpornosti na stres iz 2013., čiji su rezultati objavljeni 6. ožujka 2014., Grčka središnja banka procijenila je potrebe Banke za kapitalom na 2 945 milijuna EUR za osnovni scenarij. Iz tog su iznosa izuzete mjere ublažavanja, tj. već je pretpostavljeno da će Banka provesti mjere ublažavanja u obliku otuđenja, za koje se pretpostavljalo da pridonose smanjenju potreba za kapitalom.
(46)
Kako bi pokrila utvrđenu potrebu za kapitalom u iznosu od 2 945 milijuna EUR, Banka je predložila poboljšane mjere ublažavanja kojima će se, ipak, ukupno stvoriti tek malo više nego što je Grčka središnja banka predvidjela pri izračunu potreba za kapitalom. Te mjere ublažavanja uključuju prodaju dodatne imovine (prodaju […] (33), prodaju […] % društva kćeri za osiguranje i smanjenje sudjelovanja u aktivnostima povezanima s nekretninama za 20 % do […]) (34).
(47)
Budući da se tim poboljšanim mjerama ublažavanja može pokriti tek vrlo mali dio utvrđenih potreba za kapitalom, na izvanrednoj glavnoj skupštini dioničara 12. travnja 2014. odlučeno je nastaviti s povećanjem kapitala od 2 864 milijuna EUR. To je povećanje u obliku ponude vlasničkog kapitala bez prava prvokupa (tj. povećanje kapitala s ukidanjem prava prvokupa) međunarodnim ulagateljima i javne ponude u Grčkoj. Ako potražnja privatnih ulagatelja ne bude dostatna za pokrivanje cijelog povećanja kapitala, GFFS će pokriti razliku upisivanjem preostalih novih dionica na temelju prethodne konverzije postojećih podređenih instrumenata kapitala Banke u dionice.
2.2. BANKARSKO POSLOVANJE U GRČKOJ KOJE JE PREUZELA BANKA
(48)
Banka je 15. srpnja 2013. potpisala dva obvezujuća sporazuma s GFFS-om o preuzimanju 100 % dionica i prava glasa u banci Nea Proton i Novoj TT banci.
2.2.1. Preuzimanje banke Nea Proton
Likvidacija Proton banke i banka Nea Proton
(49)
Grčka središnja banka pokrenula je likvidaciju Proton banke 9. listopada 2011. Opozvala je dozvolu za rad Proton banke čime je potvrđena likvidacija te banke (35).
(50)
U skladu s prijedlogom Grčke središnje banke i nakon odluke ministra financija (36) stvorena je banka Nea Proton kao privremena kreditna institucija i na nju su preneseni svi depoziti Proton banke (depoziti stanovništva, bankovni i državni depoziti), mreža podružnica i odabrana imovina (portfelji kredita i vrijednosnih papira). Potraživanja na osnovi vlasničkog kapitala, podređeni dug i visokorizični krediti ostali su u Proton banci. GFFS je unio početni temeljni kapital od 250 milijuna EUR (37) u banku Nea Proton i bio njezin jedini dioničar. Početna vrijednost bilance banke Nea Proton iznosila je oko tri milijarde EUR.
(51)
Na kraju 2011. vrijednost rizikom ponderirane imovine („RWA” (38)) banke Nea Proton iznosila je 1,2 milijarde EUR.
Preuzimanje banke Nea Proton koje je provela Banka
(52)
U skladu s grčkim pravom o likvidaciji banaka zahtijeva se da se GFFS odrekne raspolaganja svojim dionicama u privremenim kreditnim institucijama u roku od dvije godine od datuma ministarske odluke o osnivanju te privremene kreditne institucije (39). U skladu s tom obvezom i MGFP-om GFFS je zatim prodao svoje dionice u banci Nea Proton. Financijski savjetnik GFFS-a stupio je u kontakt s nizom mogućih ulagatelja (uključujući grčke banke, inozemne banke i financijske sponzore), ali samo su dvije strane, Banka i jedan američki fond za zaštitu od rizika, dostavile konačne ponude. Samo se ponuda Banke smatrala usklađenom s postupovnim pismom GFFS-a i stoga valjanom.
(53)
RWA banke Nea Proton na dan 31. svibnja 2013. iznosio je 811 milijun EUR, a njezin regulatorni kapital -203 milijuna EUR. Tog je datuma banci Nea Proton bila potrebna ukupna dokapitalizacija u vrijednosti od 276 milijuna EUR kako bi ostvarila stopu osnovnog kapitala od 9 %. Banka je platila novčani ulog od 1 EUR u zamjenu za 100 % dionica i prava glasa u banci Nea Proton. Banka je od GFFS-a zahtijevala dokapitalizaciju banke Nea Proton iznosom od 395 milijuna EUR kojom bi se, uz 276 milijuna EUR potrebnih za vraćanje stope adekvatnosti kapitala banke Nea Proton na 9 %, omogućilo dodatnih 119 milijuna EUR rezerviranja za pokrivanje dodatnih rezerviranja za gubitke po kreditima i očekivane gubitke prije oporezivanja do 2016. U skladu s uvjetima te prodaje GFFS se obvezao pokriti potrebe za kapitalom banke Nea Proton prije zaključenja transakcije unosom od 395 milijuna EUR u novcu.
2.2.2. Preuzimanje Nove TT banke
Likvidacija TT banke i Nova TT banka
(54)
Grčka nadležna tijela pokrenula su likvidaciju TT banke 18. siječnja 2013. Grčka središnja banka opozvala je dozvolu za rad TT banke čime je potvrđena likvidacija te banke (40).
(55)
U skladu s prijedlogom Grčke središnje banke i nakon odluke ministra financija (41) stvorena je Nova TT banka kao privremena kreditna institucija i u Novu TT banku prenesena je imovina u vrijednosti 10,8 milijardi EUR (u obliku novca, trezorskih zapisa, dobrih kredita, depozita stanovništva, središnjeg financiranja i GDO-ova (42)). U TT Banci ostala je neto imovina u vrijednosti 1,2 milijarde EUR „u obliku” potraživanja na osnovi vlasničkog kapitala, loših kredita, porezne imovine i obveza TT-a te svih pristojbi i naknada. GFFS je unio početni temeljni kapital od 500 milijuna EUR u Novu TT banku i bio njezin jedini dioničar. Početna vrijednost bilance Nove TT banke nakon dokapitalizacije iznosila je oko 15,1 milijardi EUR.
Preuzimanje Nove TT banke koje je provela Banka
(56)
Kao dio preuzetih obveza u skladu s MGFP-om GFFS je zatim prodao svoje dionice u Novoj TT banci. Na taj je način ispunio svoju obvezu da se odrekne raspolaganja svojim dionicama u toj kreditnoj instituciji u roku od dvije godine od osnivanja te institucije. Financijski savjetnik GFFS-a stupio je u kontakt s nizom mogućih ulagača uključujući grčke banke, inozemne banke i financijske sponzore. Samo su četiri najveće grčke banke dostavile konačne ponude, od čega se ponuda Banke smatrala najboljom.
(57)
Banka je pristala platiti ukupno 681 milijun EUR u obliku novoizdanih redovnih dionica za kupnju Nove TT banke. U skladu sa Sporazumom o upisu, početni ulog koji je platila Banka podlijegao je dodatnim prilagodbama na temelju procjene neto vrijednosti imovine (43).
(58)
Posljedično, na izvanrednoj glavnoj skupštini dioničara Banke 26. kolovoza 2013. odobreno je povećanje temeljnog kapitala Banke za 425 625 000 EUR izdavanjem 1 418 750 000 novih redovnih dionica (44) nominalne vrijednosti 0,3 EUR po dionici po ponuđenoj cijeni od 0,48 EUR po dionici. Povećanje kapitala u potpunosti je upisao GFFS u obliku unosa u stvarima. Taj je unos u stvarima bio u obliku svih dionica Nove TT banke u vlasništvu GFFS-a ukupne vrijednosti 681 milijun EUR. Nakon te transakcije udjel GFFS-a u Banci povećao se s 93,5 % na 95,2 %.
2.3. MJERE POTPORE
(59)
Banka je ostvarila korist od mjera potpore u obliku kapitala A, B1, B2, B3, B4 i C te od mjera potpore za likvidnost L1 i L2. Proton banka i banka Nea Proton ostvarile su korist od sljedećih mjera: Pr1, Pr2 Pr3, NP1, NP2 i NP3. T Banka, TT banka i Nova TT banka ostvarile su korist od mjera T, TT, NTT1 i NTT2.
2.3.1. Mjere potpore odobrene Banci u okviru programa potpore grčkim bankama
(60)
Banka je primila nekoliko oblika potpore u okviru programa potpore grčkim bankama, mjere dokapitalizacije, mjere osiguranja jamstva i mjere zaduživanja izdavanjem državnih obveznica.
2.3.1.1. Državna potpora za likvidnost odobrena u okviru mjere osiguranja jamstva i mjere zaduživanja izdavanjem državnih obveznica (mjera L1)
(61)
Banka je ostvarila te i dalje ostvaruje korist od potpore u okviru mjere osiguranja jamstva i mjere zaduživanja izdavanjem državnih obveznica. Ta će se potpora u ovoj Odluci navoditi kao „mjera L1”. Jamstva odobrena Banci 30. studenoga 2013. (45) iznosila su oko 13,9 milijardi EUR. Na taj dan nije postojao nepodmiren zajam u državnim obveznicama Banci. Banka je 15. travnja 2011. primila zajmove u državnim obveznicama u iznosu 1 737 milijuna EUR i ostvarila korist od 13,6 milijardi EUR državnih jamstava odobrenih u okviru programa potpore grčkim bankama.
(62)
U okviru plana restrukturiranja Banke koji su grčka nadležna tijela dostavila Komisiji 16. ožujka 2014. grčka nadležna tijela obavijestila su o svojoj namjeri da nastave odobravati jamstva i izdavati zajmove u državnim obveznicama u okviru programa tijekom razdoblja restrukturiranja.
2.3.1.2. Državna dokapitalizacija odobrena u okviru mjere dokapitalizacije programa potpore grčkim bankama (mjera A)
(63)
Banka je u svibnju 2009. primila dokapitalizaciju od 950 milijuna EUR (46) (mjera A) u okviru mjere dokapitalizacije programa potpore grčkim bankama. Ta je dokapitalizacija iznosila oko 2 % rizikom ponderirane imovine kojom je Banka raspolagala u to vrijeme.
(64)
Dokapitalizacija je bila u obliku povlaštenih dionica koje je upisala Grčka, s kuponom od 10 % i dospijećem od pet godina. Trajanje povlaštenih dionica produženo je i njihova naknada povećana u 2010. Od tada, ako se povlaštene dionice ne otkupe u roku od pet godina od njihova izdavanja i ako se na glavnoj skupštini dioničara ne donese odluka o otkupu tih dionica, grčki ministar financija povećat će kupon za 2 % godišnje na kumulativnoj osnovi (tj. kupon od 12 % za šestu godinu, 14 % za sedmu godinu itd.).
2.3.2. Likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država (mjera L2)
(65)
Likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama iznimna je mjera kojom se solventnim financijskim institucijama koje su suočene s privremenim problemima u pogledu likvidnosti omogućava primanje financijskih sredstava iz Eurosustava, pri čemu ta operacija nije dio jedinstvene monetarne politike. Kamatna stopa koju te financijske institucije plaćaju za tu likvidnosnu pomoć iznosi […] baznih bodova više od kamate koju plaćaju Središnjoj banci za redovito refinanciranje.
(66)
Grčka središnja banka nadležna je za program likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama, što znači da sve troškove i rizike koji proizlaze iz pružanja te pomoći snosi Grčka središnja banka (47). Grčka je Grčkoj središnjoj banci odobrila državno jamstvo koje se primjenjuje na ukupni iznos likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama koji je odobrila Grčka središnja banka. Donošenjem članka 50. stavka 7. Zakona 3943/2011, kojim je izmijenjen članak 65. stavak 1. Zakona 2362/1995 ministru financija omogućeno je odobravanje jamstava u ime države Grčkoj središnjoj banci kako bi se zaštitila potraživanja Grčke središnje banke prema kreditnim institucijama. Banke koje ostvaruju korist od likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama moraju plaćati državi naknadu za jamstvo u vrijednosti […] baznih bodova.
(67)
Banka je 31. prosinca 2011. Banka ostvarila korist od 14,95 milijardi EUR likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država (48), dok je od 31. prosinca 2012. Banka ostvarila korist od 12 milijardi EUR likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država.
2.3.3. Mjere potpore odobrene Banci preko GFFS-a
(68)
Banka je od 2012. ostvarila korist od niza mjera potpore u obliku koju je dodijelio GFFS. U tablici 6. prikazan je pregled tih mjera potpore.
Tablica 6
Mjere potpore u obliku kapitala odobrene Banci preko GFFS-a
1. dokapitalizacija za premošćivanje - svibanj 2012. (milijuna EUR)
2. dokapitalizacija za premošćivanje - prosinac 2012. (milijuna EUR)
Pismo o preuzimanju obveze - prosinac 2012.
(milijuna EUR)
dokapitalizacija iz proljeća 2013. - svibanj 2013. (milijuna EUR)
preuzeta obveza u pogledu dokapitalizacije - travanj 2014. (milijuna EUR)
Mjera
B1
B2
B3
B4
C
Iznos
(milijuna EUR)
3 970
1 341
528
5 839
2 864
2.3.3.1. Prva dokapitalizacija za premošćivanje (mjera B1)
(69)
U uvodnim izjavama 15. do 32. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke naveden je detaljan opis prve dokapitalizacije za premošćivanje iz svibnja 2012. (mjera B1). Pozadina i glavna obilježja te mjere objašnjeni su u ovom odjeljku.
(70)
GFFS je 20. travnja 2012. Banci dostavio pismo u kojem se obvezao na sudjelovanje u planiranom povećanju temeljnog kapitala Banke iznosom od najviše 4,2 milijarde EUR.
(71)
U okviru mjere B1 GFFS je 28. svibnja 2012. Banci prenio obveznice EFFS-a u iznosu od 3,97 milijardi EUR u skladu s odredbama o dokapitalizacijama za premošćivanje iz Zakona 3864/2010 o uspostavi GFFS-a („Zakon o GFFS-u”). Obveznice EFFS-a prenesene Banci bile su obveznice EFFS-a s promjenjivom kamatnom stopom s rokom dospijeća od šest i deset godina i datumom izdavanja 19. travnja 2012. Komisija je u uvodnoj izjavi 48. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke već utvrdila da je „dokapitalizacija za premošćivanje zaključena 28. svibnja 2012. provedba obveze preuzete u pismu o preuzimanju obveze te stoga predstavlja nastavak iste potpore”. Grčka središnja banka izračunala je i iznose iz pisma o preuzimanju obveze i iznose iz prve dokapitalizacije za premošćivanje kako bi osigurala da je Banka ostvarila ukupnu stopu kapitala od 8 % na dan 31. prosinca 2011., datum retroaktivnog knjiženja dokapitalizacije za premošćivanje u poslovne knjige Banke. Kako je vidljivo iz tablice 3., mjerom B1 obuhvaćen je tek ograničen dio ukupnih potreba za kapitalom utvrđenih u ispitivanju otpornosti na stres iz 2012. Banka je trebala prikupiti kapital u okviru budućeg povećanja kapitala, a dokapitalizacija za premošćivanje bila je namijenjena samo za očuvanje prihvatljivosti Banke za financiranje koje osigurava ESB do provedbe tog povećanja kapitala.
(72)
Za razdoblje od datuma prve dokapitalizacije za premošćivanje do datuma konverzije prve dokapitalizacije za premošćivanje u redovne dionice i druge konvertibilne financijske instrumente, u sporazumu između Banke i GFFS-a prije upisa propisano je da Banka mora platiti GFFS-u godišnju naknadu u iznosu 1 % nominalne vrijednosti obveznica EFFS-a i da se sve isplate kupona i kamata obračunanih na obveznice EFFS-a za to razdoblje smatraju dodatnim unosom kapitala GFFS-a (49).
2.3.3.2. Druga dokapitalizacija za premošćivanje (mjera B2)
(73)
Banka je u jesen 2012. uknjižila dodatne gubitke. Njezin se kapital stoga ponovno smanjio na razinu ispod minimalnih kapitalnih zahtjeva za prihvatljivost za financiranje koje osigurava ESB.
(74)
Kao posljedica toga druga dokapitalizacija za premošćivanje postala je potrebna. GFFS je 21. prosinca 2012. proveo drugu dokapitalizaciju za premošćivanje u iznosu od 1 341 milijun EUR (mjera B2), koji je ponovno isplaćen prijenosom obveznica EFFS-a Banci.
2.3.3.3. Pismo o preuzimanju obveze od 21. prosinca 2012. (mjera B3)
(75)
Uz drugu dokapitalizaciju za premošćivanje, GFFS je Banci 21. prosinca 2012. dostavio pismo o preuzimanju obveze u pogledu sudjelovanja u povećanju temeljnog kapitala Banke i u izdavanju konvertibilnih instrumenata koji će se izdati, i to u ukupnom iznosu od 528 milijuna EUR (mjera B3).
(76)
Ukupni iznos dviju dokapitalizacija za premošćivanje (mjere B1 i B2) i dodatnog iznosa na koji se obvezao u prosincu 2012. (mjera B3) značio je da se GFFS obvezao namiriti ukupne potrebe za kapitalom utvrđene u okviru ispitivanja otpornosti na stres iz 2012. (5 839 milijuna EUR (50)).
2.3.3.4. Dokapitalizacija iz proljeća 2013. (mjera B4)
(77)
Na glavnoj skupštini dioničara 30. travnja 2013. odobreno je povećanje temeljnog kapitala Banke u iznosu od 5 839 milijuna EUR („dokapitalizacija iz proljeća 2013.”). Banka je stoga izdala 3 789 317 357 novih dionica s nominalnom vrijednošću od 0,30 EUR po cijeni od 1,54 EUR po dionici.
(78)
Istog je dana na glavnoj skupštini dioničara odlučeno i da će puni iznos kapitala pružiti GFFS i da će ga platiti u stvarima, tj. u obliku obveznica EFFS-a.
(79)
Posljedično, GFFS je izvršio dokapitalizaciju Banke u iznosu od ukupno 5 839 milijuna EUR u obliku redovnih dionica u svibnju 2013. (mjera B4). Taj je iznos jednak zbroju mjera B1, B2 i B3.
(80)
Dokapitalizacijom iz proljeća 2013. prva i druga dokapitalizacija za premošćivanje (mjere B1 i B2) pretvorene su u trajnu dokapitalizaciju te je provedena obveza u pogledu odobravanja dodatne potpore u obliku kapitala (mjera B3).
(81)
Cijena novih dionica utvrđena je na 50 % prosječne cijene dionica na burzi tijekom 50 dana trgovanja prije određivanja cijene, ponderirane s obzirom na obujam. Kao rezultat spajanja dionica (eng. reverse stock split) koje je dogovoreno na glavnoj skupštini dioničara 30. travnja 2012. (51) cijena novih dionica određena je na 1,54 EUR po dionici.
(82)
Odmah nakon dokapitalizacije iz proljeća 2013. GFFS je postao većinski dioničar Banke s udjelom od 98,56 %. Međutim, nakon što je Banka provela još jednu mjeru upravljanja pasivom, taj se udjel smanjio na 93,55 % u lipnju 2013. (vidjeti odjeljak 2.4.5.). Banka je u kolovozu 2013. izdala nove dionice GFFS-u kako bi kupila Novu TT banku, zbog čega se GFFS-ov udjel povećao na 95,23 % (52).
2.3.3.5. Preuzeta obveza u pogledu dokapitalizacije iz 2014. (mjera C)
(83)
Grčka središnja banka objavila je 6. ožujka 2014. rezultate ispitivanja otpornosti na stres provedenog u drugoj polovini 2013. Grčka središnja banka navela je da bi u osnovnom scenariju potrebe Banke za kapitalom za razdoblje od 2014. od 2016. dosegle 2 945 milijuna EUR.
(84)
GFFS je 31. ožujka 2014. poslao pismo Banci u kojem je naveo da ima namjeru i mogućnost zaštititi sva povećanja temeljnog kapitala provedena u skladu sa Zakonom o GFFS-u 3864/2010 kako je izmijenjen 30. ožujka 2014. za koja se zahtijeva da budu u skladu s potrebama za kapitalom utvrđenima tijekom ispitivanja otpornosti na stres. U Zakonu o GFFS-u određeno je da, ako na kraju razdoblja upisa postoji nedostatna potražnja privatnih ulagatelja po cijeni koju je odredilo Opće vijeće GFFS-a na temelju dviju nezavisnih procjena, GFFS upisuje sve preostale dionice, podložno prethodnoj konverziji postojećeg podređenog instrumenta kapitala Banke u dionice kako je navedeno u članku 6.a.
(85)
Na izvanrednoj skupštini dioničara 12. travnja 2014. odobreno je povećanje temeljnog kapitala u iznosu od 2 864 milijuna EUR u skladu sa Zakonom o GFFS-u i navedeno da cijena po kojoj se nude dionice ne može biti niža od nominalne cijene u iznosu od 0,30 EUR po dionici i minimalne cijene koju treba odrediti GFFS (53).
(86)
U skladu sa Zakonom o GFFS-u GFFS je zadužio dva neovisna savjetnika za određivanje vrijednosti Banke. Ta su dva savjetnika 10. travnja 2014. dovršila svoje zadatke te je svaki naveo raspon u kojem se nalazi vrijednost Banke. Ta se dva raspona u znatnoj mjeri preklapaju. Na temelju tih procjena Opće vijeće GFFS-a odredilo je 14. travnja 2014. cijenu koja odgovara minimalnoj cijeni po kojoj se nove dionice Banke mogu ponuditi ulagateljima i cijenu po kojoj će zaštititi ponudu vlasničkog kapitala bude li se to zahtijevalo (54). Opće vijeće odobrilo je 15. travnja 2014. ponudu konzorcija ulagatelja da upiše nove dionice u vrijednosti od 1,3 milijarde EUR po cijeni od 0,30 EUR po dionici („temeljni ulagatelj” (55) (56)).
(87)
Eurobanka je 24. travnja 2014. najavila početak prikupljanja ponuda (eng. book building) s cijenama od 0,30 EUR do 0,33 EUR (57). Bude li postojala dostatna potražnja za pokrivanje svih 2 864 milijuna EUR po cijeni iznad 0,30 EUR, temeljni ulagatelj morat će prilagoditi svoju cijenu višoj cijeni ili otkazati svoje naloge. U potonjem slučaju isplatit će mu se naknada. Bude li postojala dostatna potražnja privatnih ulagatelja (uključujući potražnju temeljnog ulagatelja) za pokrivanje svih 2 864 milijuna EUR po cijeni od 0,30 EUR, temeljni ulagatelj dobit će pravo prvenstva u raspodjeli. Ako po cijeni od 0,30 EUR ne bude postojala dostatna potražnja (uključujući potražnju temeljnog ulagatelja), podređeni dug bit će promijenjen u nove dionice. Kako je predviđeno u Zakonu o GFFS-u, sve neupisane dionice nakon konverzije podređenog duga upisat će GFFS po istoj cijeni, odnosno 0,30 EUR po dionici.
2.3.4. Mjere potpore za preuzeta poduzeća
2.3.4.1. Mjere potpore za Proton banku i banku Nea Proton
(88)
Proton Banka i banka Nea Proton od 2008. ostvaruju korist od niza mjera potpore. U tablici 7. prikazan je pregled tih mjera potpore.
Tablica 7
Pregled mjera potpore u obliku kapitala za Proton banku i banku Nea Proton
Korisnik potpore
Mjera
Vrsta potpore
Subjekt koji je dodijelio potporu
Datum isplate
Iznos (milijuna EUR)
Aktivnosti Proton Banke
Pr1
Kapital u okviru mjere dokapitalizacije: grčke državne povlaštene dionice
Država
svibanj 2009.
80
Pr2
Zajam u obliku grčkih državnih vrijednosnih papira u okviru mjere izdavanja zajma na temelju zaloga obveznica
Država
travanj 2009.
78
Pr2
Državno jamstvo za obveznice izdane u okviru grčke mjere osiguranja jamstva
Država
srpanj 2010.
149,4
Aktivnosti banke Nea Proton
NP1
Manjak financijskih sredstava za prijenos iz PB-a u NPB
Financiranje manjka sredstava za prijenos iz PB-a u NPB (dio 1.)
GJFDU
9.10.2011.
862
Nakon dovršetka izračuna manjka financijskih sredstava, financiranje bilance manjka sredstava za prijenos iz PB-a u NPB (dio 2.)
GFFS
14.5.2012.
259,6
Ukupni iznos NP1
1 121,6
NP2
Unosi temeljnog kapitala u NPB-u 2011. i 2012.
Početni temeljni kapital
GFFS
9.10.2011.
220
Početni temeljni kapital
GFFS
3.2.2012.
30
Ukupni početni kapital
250
Dodatni temeljni kapital
GFFS
1.8.2012.
230
Dodatni temeljni kapital
GFFS
31.12.2012.
35
Ukupni dodatni kapital
265
Ukupni iznos NP2
515
NP3
Dokapitalizacija prije prodaje Eurobanci
Temeljni kapital
GFFS
28.8.2013.
395
2.3.4.1.1. Mjere potpore za Proton banku
i. Državna dokapitalizacija koju je primila Proton banka (mjera Pr1)
(89)
Grčka je u svibnju 2009. dokapitalizirala Proton banku s 80 milijuna EUR, što je iznosilo oko 4,6 % njezine rizikom ponderirane imovine u to vrijeme. Ta je dokapitalizacija izvršena u okviru mjere dokapitalizacije koja je dio programa potpore grčkim bankama. Dokapitalizacija je bila u obliku povlaštenih dionica.
ii. Državna potpora za likvidnost koju je primila Proton banka (mjere Pr2 i Pr3)
(90)
Proton banka jednako je tako ostvarila korist od mjera potpore u okviru mjera osiguranja jamstva i zaduživanja izdavanjem državnih obveznica koje su dio programa potpore grčkim bankama. Proton banka primila je u travnju 2009. grčke državne vrijednosne papire u iznosu od 78 milijuna EUR (mjera Pr2), a u srpnju 2010. primila je državno jamstvo za izdane obveznice u nominalnom iznosu od 149,4 milijuna EUR (mjera Pr3). Obveznice s državnim jamstvom prenesene su na banku Nea Proton na dan likvidacije, ali su ukinute 5. siječnja 2012. Grčki državni vrijednosni papiri dospjeli su u prosincu 2011. nakon čega nisu obnovljeni.
2.3.4.1.2. Mjere potpore za banku Nea Proton
i. Pokriće manjka sredstava banke Nea Proton u iznosu 1 121,6 milijuna EUR (mjera NP1)
(91)
U kontekstu likvidacije Proton banke grčka nadležna tijela utvrdila su manjak sredstava u banci Nea Proton. U skladu s odlukom Grčke središnje banke od 9. listopada 2011., u okviru programa za likvidacije GJFDU-a banci Nea Proton isplaćena su 862 milijuna EUR u prosincu 2011. Nakon što je 19. siječnja 2012. Grčka središnja banka dovršila izračun manjka sredstava koji je iznosio 1 121,6 milijuna EUR, u skladu s odlukom Grčke središnje banke od 9. travnja 2012. (58) GFFS (59) je platio preostali iznos od 259,6 milijuna EUR 14. svibnja 2012. Programom za likvidacije GJFDU-a i GFFS-a time je pokriven taj manjak sredstava.
ii. Dokapitalizacije banke Nea Proton iz 2011. i 2012. koje je proveo GFFS (mjera NP2)
(92)
GFFS je banci Nea Proton osigurao državnu potporu u obliku početnog temeljnog kapitala (redovnih dionica) u vrijednosti od 250 milijuna EUR, isplaćenoj u dvjema tranšama, 9. listopada 2011. i 3. veljače 2012.
(93)
U skladu s ažuriranim planom restrukturiranja banke Nea Proton dostavljenim 16. srpnja 2012., što je bila najnovija verzija tog plana koja je dostavljena Komisiji u vrijeme Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton, Banci Nea Proton bio je potreban dodatni kapital u iznosu od 300 milijuna EUR. Taj je dodatni kapital bio potreban dijelom zato što je banka Nea Proton pretrpjela gubitke kao rezultat programa UPS-a (gubitci od umanjenja vrijednosti za 2011. iznosili su 146,5 milijuna EUR u pogledu GDO-ova, a dodatna umanjenja vrijednosti od 22 milijuna EUR uključena su u rezultate prvog tromjesečja 2012.). Banci Nea Proton bio je potreban dodatni kapital i zato što su se rezerviranja povećala od 2011. do 2016. u odnosu na pretpostavljene razine u vrijeme osnivanja banke Nea Proton.
(94)
U skladu s ažuriranim planom restrukturiranja banke Nea Proton dostavljenim 16. srpnja 2012. te predviđene potrebe za kapitalom trebale su biti pokrivene očekivanom dokapitalizacijom od 285 milijuna EUR 2012. i očekivanom dokapitalizacijom od 15 milijuna EUR 2014. De facto, GFFS je na kraju dokapitalizirao banku Nea Proton s 230 milijuna EUR 1. kolovoza 2012. i s 35 milijuna EUR 31. prosinca 2012.
iii. Dokapitalizacija banke Nea Proton koju je proveo GFFS prije prodaje Eurobanci (mjera NP3)
(95)
U okviru ugovora u prodaji od 15. srpnja 2013. GFFS se već bio obvezao dokapitalizirati banku Nea Proton iznosom od 395 milijuna EUR (60). GFFS je platio iznos od 395 milijuna EUR 28. kolovoza 2013.
2.3.4.2. Mjere potpore za Novu TT banku
(96)
T banka, TT banka i Nova TT banka ostvarile su korist od niza mjera potpore od 2008. U tablici 8. prikazan je pregled tih mjera potpore.
Tablica 8
Pregled mjera potpore za T banku i TT banku
Korisnik potpore
Mjera
Opis
Subjekt koji je dodijelio potporu
Datum
Iznos državne potpore (milijuna EUR)
Aktivnosti T banke prenesene na TT banku (61)
T
Financiranje manjka sredstava za prijenos iz T banke u TT banku (dio 1.)
GJFDU
prosinac 2011.
450
Nakon dovršetka izračuna manjka financijskih sredstava, financiranje bilance manjka sredstava iz T banke u TT banku (dio 2.)
GFFS
14.2.2013.
227
Ukupni iznos T
677
TT banka
TT
Dokapitalizacija
Kapital u okviru mjere dokapitalizacije: Grčke državne povlaštene dionice
Država
svibanj 2009.
224,96
Nova TT banka (banka za premošćivanje)
NTT1
Manjak financijskih sredstava za prijenos iz TT-a u NTT
Financiranje manjka financijskih sredstava za prijenos iz TT banke u Novu TT banku (dio 1.)
GFFS
29.1.2013.
2 730,8
Nakon dovršetka izračuna manjka financijskih sredstava, financiranje bilance manjka sredstava za prijenos iz TT banke u Novu TT banku (dio 2.)
GFFS
14.6.2013.
1 001,7
Ukupni iznos NTT1
3 732,6
NTT2
Unos početnog temeljnog kapitala
Početni temeljni kapital Nove TT banke
GFFS
29.1.2013.
500
2.3.4.2.1. Mjere potpore za T banku
Intervencija u okviru programa za likvidacije GJFDU-a u korist T banke u iznosu od 677 milijuna EUR (mjera T)
(97)
Manjak financijskih sredstava proizišao iz prijenosa aktivnosti T banke na TT banku, koji predstavlja razliku između fer vrijednosti imovine prenesene s T banke na TT banku i fer vrijednosti prenesenih obveza, financiran je iz programa za likvidacije GJFDU-a i iz GFFS-a. U skladu s odlukom Grčke središnje banke od 17. prosinca 2011. u okviru programa za likvidacije GJFDU-a plaćen je iznos od 450 milijuna EUR (62) koji je činio oko dvije trećine procijenjenog manjka sredstava. Nakon dovršetka izračuna manjka financijskih sredstava koji je iznosio oko 677 milijuna EUR, u skladu s odlukom Grčke središnje banke od 9. travnja 2012. (63) GFFS (64) je 14. veljače 2013. platio Novoj TT banci iznos od 227 milijuna EUR (65).
2.3.4.2.2. Mjere potpore za TT banku
Državna dokapitalizacija koju je primila TT banka (mjera TT)
(98)
TT banka primila je od Grčke u svibnju 2009. dokapitalizaciju u vrijednosti od 224,96 milijuna EUR, što je iznosilo oko 2,9 % njezine rizikom ponderirane imovine u to vrijeme. TT banka primila je dokapitalizaciju u okviru mjere dokapitalizacije koja je dio programa potpore grčkim bankama. Dokapitalizacija je bila u obliku povlaštenih dionica.
2.3.4.2.3. Mjere potpore za Novu TT banku
i. Pokriće manjka financijskih sredstava Nove TT banke u iznosu od 3 732,6 milijuna EUR (mjera NTT1)
(99)
GFFS je financirao manjak financijskih sredstava u Novoj TT banci, koji je predstavljao razliku između vrijednosti imovine prenesene iz TT banke na Novu TT banku i nominalne vrijednosti prenesenih obveza. U skladu s odlukom Grčke središnje banke od 18. siječnja 2013., GFFS je 29. siječnja 2013. platio iznos od 2 730,8 milijuna EUR (66) koji je činio oko dvije trećine procijenjenog manjka sredstava. Nakon što je Grčka središnja banka dovršila izračun manjka sredstava koji je iznosio 3 732,6 milijuna EUR (67), u skladu s odlukom Grčke središnje banke od 21. svibnja 2013. GFFS je 14. lipnja 2013. platio Novoj TT banci preostali iznos od 1 001,7 milijuna EUR.
ii. Dokapitalizacije Nove TT banke koje je proveo GFFS (mjera NTT2)
(100)
GFFS je bio jedini dioničar Nove TT banke te joj je omogućio državnu potporu u obliku početnog temeljnog kapitala (redovnih dionica) u iznosu od 500 milijuna EUR.
2.4. PLAN RESTRUKTURIRANJA I NOVI MODEL POSLOVANJA
(101)
Grčka je 16. travnja 2014. dostavila plan restrukturiranja Banke u kojem je objašnjeno na koji način Banka, kao kombinirani subjekt nastao preuzimanjem banke Nea Proton i Nove TT banke, namjerava ponovno uspostaviti svoju dugoročnu održivost.
2.4.1. Domaće poslovanje
(102)
U okviru plana restrukturiranja Banka će se usredotočiti na svoje osnovne bankarske djelatnosti u Grčkoj. Iako je njezino inozemno poslovanje činilo oko 26 % kredita u 2010. (68), taj je udjel pao na 20 % već krajem 2012. te će se dalje smanjivati do […] % do kraja 2018. (69)
(103)
Glavni je prioritet Banke ponovno uspostaviti profitabilno i održivo bankarsko poslovanje u Grčkoj do kraja razdoblja restrukturiranja (31. prosinca 2018.). U tu svrhu plan za restrukturiranje uključuje niz mjera kojima se namjeravaju poboljšati operativna učinkovitost i neto kamatna marža banke te mjere kojima se poboljšavaju njezina kapitalna pozicija i struktura bilance.
(104)
U pogledu operativne učinkovitosti Banka je već započela s opsežnim programom racionalizacije davno prije preuzimanja Nove TT banke i banke Nea Proton. Od 2010. smanjila je svoju fizičku prisutnost u Grčkoj. Na samostalnoj osnovi (isključujući preuzimanja Nove TT banke i banke Nea Proton) smanjila je broj svojih podružnica s 564 u lipnju 2008. na […] 2014. te je smanjila i broj zaposlenika u Grčkoj (s 10 142 u 2008. na 9 037 u 2012.) (70).
(105)
Do završetka plana restrukturiranja Banka planira dodatno smanjiti i broj podružnica, sa 645 pro forma na dan 31. prosinca 2012. na […] na dan 31. prosinca 2018., kao i broj zaposlenika, s 12 430 na […] na osnovi pro forma, tj. uzimajući u obzir banku Nea Proton i Novu TT banku (71).
(106)
Povećanje učinkovitosti u smislu podružnica i zaposlenika pomoći će u smanjenju ukupnog troška kombiniranog bankarskog poslovanja u Grčkoj za […] % s 913 milijuna EUR na godišnjoj osnovi u 2013. (72) na […] milijuna u 2018. (73) Posljedično, očekivani omjer troškova i prihoda bankarskog poslovanja Banke u Grčkoj smanjit će se sa 60 % u 2012. na manje od […] % na kraju razdoblja restrukturiranja.
(107)
U planu restrukturiranja opisano je i na koji će način Banka smanjiti svoje troškove financiranja, što je presudno za ponovnu uspostavu održivosti. Banka očekuje da će moći plaćati niže kamatne stope na svoje depozite na temelju stabilnijeg okruženja i posebno na temelju predviđene stabilizacije i oporavka grčkog gospodarstva, za koje se očekuje da će se ponovno poboljšati od 2014. nadalje. Očekuje se da će se marže na depozite (prosjek oročenih depozita, depozita po viđenju i stopa štednje) u Grčkoj smanjiti s 223 bazna boda 2012. na […] baznih bodova 2018. (74) To smanjenje marži postići će se uglavnom plaćanjem znatno nižih stopa na oročene depozite. Slično tome, ovisnost Banke o likvidnosnoj pomoći u izvanrednim situacijama i širem financiranju iz Eurosustava smanjit će se s 42,9 % njezine ukupne imovine na razini grupacije u 2012. na […] % u 2018. (75).
(108)
U planu restrukturiranja predviđeno je da će Banka ojačati i svoju bilancu. Njezin omjer neto kredita i depozita u Grčkoj smanjit će se na […] % 2018. (smanjenje sa 160 % 2012. i 115 % 2013.) (76), dok će se njezina adekvatnost kapitala poboljšati sa stopom osnovnog kapitala od […] % na razini grupacije u 2018. (77) (za razliku od negativnog kapitala prije prve dokapitalizacije za premošćivanje).
(109)
Još je jedan od strateških prioriteta Banke upravljanje lošim kreditima. Uz poboljšanje kreditnih postupaka u pogledu davanja novih kredita i restrukturiranja loših kredita, plan restrukturiranja usredotočen je na rješavanje umanjenih izloženosti stvaranjem nove jedinice za klijente u statusu neispunjavanja obveza. Ta će jedinica biti posvećena restrukturiranju umanjenih izloženosti. Ostvarit će korist od stručnosti 30 do 50 upravitelja poslovnih odnosa s klijentima koji su u statusu neispunjavanja obveza (78). Stopa loših kredita dosegnut će […] % na razini grupacije u 2015. ([…] % u 2015. za grčko domaće tržište (79)) i zatim se početi smanjivati, s očekivanom stopom od […] % na kraju razdoblja restrukturiranja (80) (30 % u Grčkoj prije otpisa dugova). Umanjenja vrijednosti kredita Grčke središnje banke smanjit će se s 1 652 milijuna EUR 2013. na […] milijuna EUR 2018. (81) zahvaljujući oporavku grčkoga gospodarstva.
(110)
Povećanje operativne učinkovitosti, smanjenje neto kamatne marže i smanjenje troška rizika omogućit će Banci da od 2015. bude profitabilna u Grčkoj. Banka predviđa da će, na konsolidiranoj razini, njezini gubitci iznositi […] milijuna EUR 2014. i […] milijuna EUR 2015., dok će njezina dobit iznositi […] milijuna EUR u 2016., […] milijuna EUR u 2017. i […] milijuna EUR u 2018. (82) Njezin konsolidirani povrat na kapital dosegnut će […] % 2018. (83) Ta će se razina profitabilnosti ostvariti uglavnom zahvaljujući grčkom tržištu (s povratom na kapital od […] % na kraju razdoblja restrukturiranja) dok će […] i […] zabilježiti niže razine profitabilnosti ([…] % odnosno […] %).
2.4.2. Međunarodno bankarsko poslovanje
(111)
Banka je već počela razduživati i restrukturirati svoju međunarodnu mrežu. Već je prodala društva kćeri u Turskoj (Eurobank Tefken) i Poljskoj (EFG Poland). Komercijalna razlika, tj. razlika između nepodmirenog iznosa depozita i nepodmirenog iznosa kredita za određeno društvo kćer, preostale međunarodne mreže smanjila se s 1,7 milijardi EUR 2010. na 0,8 milijardi EUR, a operativni troškovi smanjili su se za 9 % između 2010. i 2012. (84).
(112)
Banka će nastaviti razduživati i restrukturirati svoju međunarodnu mrežu. Točnije, Banka se obvezala da će smanjiti veličinu svojeg portfelja međunarodne imovine na 8,77 milijardi EUR do 30. lipnja 2017. Banka se obvezala i da će dodatno smanjiti taj portfelj na 3,5 milijardi EUR bude li GFFS trebao unijeti više od milijarde eura u okviru predstojećeg povećanja temeljnog kapitala.
(113)
Jedna je od mogućnosti koju je Banka razmotrila u okviru plana restrukturiranja kako bi se uskladila s tim ciljem prodaja njezinih aktivnosti u […] (85).
(114)
Ta otuđenja predstavljaju […] % inozemne imovine Banke na dan 31. prosinca 2012. Inozemna imovina stoga bi 31. prosinca 2018. iznosila […] milijardi EUR, a međunarodna mreža bila bi usredotočena na […] i […].
(115)
U planu restrukturiranja istaknuta je potreba za smanjenjem ovisnosti inozemnih društava kćeri o grčkom matičnom društvu u pogledu potreba za financiranjem te za nastavkom zaštite kapitalne pozicije Banke.
(116)
U tu svrhu Banka planira provesti program znatnog smanjenja troškova u međunarodnoj mreži, […]. Na primjer, u […] će se zatvoriti […] podružnica i smanjiti broj zaposlenika za […] zaposlenika od 31. prosinca 2012. do prodaje podružnice u […] (86).
(117)
Banka će svoje ukupno financiranje inozemnih društava kćeri smanjiti s dvije milijarde EUR 2012. na […] 2018. (87), a povrat na kapital dosegnut će […] % i […] % […] odnosno […].
2.4.3. Nebankarske aktivnosti: prodaja poduzeća za osiguranje i aktivnosti povezanih s nekretninama
(118)
Banka je smanjila svoj udjel u društvu kćeri za nekretnine Eurobank Properties na manje od 35 % povećanjem temeljnog kapitala, što je imalo pozitivan utjecaj na stopu osnovnog kapitala Banke (88). Banka će u potpunosti prodati to društvo kćer do 31. prosinca 2018.
(119)
Banka jednako tako planira prodati svoja društva kćeri za osiguranje do […].
2.4.4. Prikupljanje privatnog kapitala i doprinos postojećih dioničara i podređenih vjerovnika
(120)
Banka je uspješno prikupila kapital na tržištu i time smanjila potrebu za državnom potporom.
(121)
Udjeli dioničara znatno su razvodnjeni zbog dokapitalizacije iz proljeća 2013. s obzirom na to da je GFFS dobio 98,56 % dionica Banke, nakon čega je prethodno postojećim dioničarima preostalo samo 1,44 % udjela. Stoga je GFFS preuzeo potpunu kontrolu nad Bankom u lipnju 2013. Od 2008. nisu isplaćene dividende u novcu.
(122)
Banka je u veljači 2012. ponudila otkupiti hibridne instrumente od privatnih ulagatelja po cijeni između 40 % i 50 % njihove nominalne vrijednosti. Ta je otkupna cijena određena na temelju tržišne vrijednosti instrumenata i sadržavala je premiju ne veću od deset postotnih bodova koja je dodana kao poticaj ulagateljima da sudjeluju u otkupu. Ponuda je prihvaćena za gotovo 50 % ukupne nominalne vrijednosti instrumenata čime je Banka, nakon što je uzela u obzir troškove transakcije, ostvarila dobit od 248 milijuna EUR (89).
(123)
Banka je u svibnju 2013. najavila još jednu mjeru upravljanja pasivom. Banka je vjerovnicima ponudila priliku da pretvore svoje vrijednosne papire niže razine osnovnog i dopunskog kapitala, s nepodmirenim iznosom od 662 milijuna EUR, u redovne dionice po nominalnoj vrijednosti. Cijena pretvorbe određena je na razini jednakoj cijeni upisa koju je GFFS platio u okviru dokapitalizacije iz proljeća 2013. (90) Ponuda je prihvaćena za 48 % vrijednosnih papira. S obzirom na to da su imatelji obveznica niže razine osnovnog i dopunskog kapitala pretvorili svoje vrijednosne papire u niže podređene instrumente bez novčane naknade, prikupljeni kapital dosegnuo je 317 milijuna EUR.
(124)
Kao rezultat dvaju otkupa, iznos podređenog i hibridnog duga smanjio se s 1 045 milijuna EUR na dan 31. prosinca 2011. na 283 milijuna EUR na dan 31. prosinca 2013. (91).
2.5. PREUZETE OBVEZE GRČKIH NADLEŽNIH TIJELA
(125)
Grčka se obvezala da će Banka i njezina povezana društva provesti plan restrukturiranja dostavljen 16. travnja 2014. te je preuzela dodatne obveze u pogledu provedbe plana restrukturiranja („preuzete obveze”). U ovom se odjeljku navodi sažetak preuzetih obveza iz Priloga.
(126)
Grčka se najprije obvezala da će Banka restrukturirati svoje komercijalne djelatnosti u Grčkoj ograničavanjem najvećeg broja podružnica i zaposlenika te najvišeg iznosa ukupnih troškova s kojima će se uskladiti do 31. prosinca 2017. (92).
(127)
Grčka se obvezala i da će Banka smanjiti trošak depozita prikupljenih u Grčkoj i uskladiti se s najvećim omjerom neto kredita i depozita do 31. prosinca 2017. (93).
(128)
U pogledu inozemnih društava kćeri Banke Grčka se obvezala da Banka neće davati dodatnu kapitalnu potporu osim ako su ispunjeni prethodno utvrđeni uvjeti. Grčka se obvezala i da će Banka znatno razdužiti svoju međunarodnu imovinu do 30. lipnja 2018. (94).
(129)
Grčka se obvezala da će Banka otuđiti svoje aktivnosti povezane s osiguranjem, svoje društvo kćer za nekretnine i niz vrijednosnih papira te da će smanjiti veličinu svojeg portfelja privatnog kapitala. Uz to, Banka neće kupovati špekulativne vrijednosne papire, uz ograničen broj iznimaka (95).
(130)
Grčka je izvršila niz preuzetih obveza u pogledu korporativnog upravljanja Banke. Obvezala se da će ograničiti naknade zaposlenicima i upraviteljima Banke, da će uskladiti Banku s grčkim pravom u pogledu korporativnog upravljanja i uspostaviti učinkovitu i primjerenu organizacijsku strukturu (96).
(131)
Grčka se obvezala i da će Banka poboljšati svoju kreditnu politiku kako bi spriječila diskriminaciju u svim fazama postupka davanja kredita i osigurala da se odlukama o odobravanju i restrukturiranju kredita nastoji povećati profitabilnost Banke na najveću moguću razinu. Grčka se obvezala da će Banka poboljšati praćenje kreditnog rizika te restrukturiranja kredita (97).
(132)
Niz preuzetih obveza odnosi se na poslovanje Banke s povezanim dužnicima. Tim se preuzetim obvezama namjerava osigurati da Banka ne odstupa od razborite bankarske prakse pri odobravanju ili restrukturiranju kredita svojim zaposlenicima, upraviteljima i dioničarima te javnim subjektima, političkim strankama i medijskim društvima (98).
(133)
Konačno, Grčka se obvezala da će uvesti dodatna ograničenja za Banku, kao što su zabrana isplate kupona i dividendi, zabrana preuzimanja i zabrana oglašavanja (99).
(134)
Te će preuzete obveze do 31. prosinca 2018. pratiti povjerenik za praćenje.
(135)
Neovisno o tome, u okviru trenutačnog povećanja kapitala Banke, s obzirom na to da GFFS štiti povećanje kapitala Grčka se obvezala da će provesti mjere predviđene člankom 6.a Zakona o GFFS-u, kako je izmijenjen 30. ožujka 2014., kojima se namjerava raspodijeliti preostali iznos manjka kapitala kreditne institucije imateljima njezinih instrumenata kapitala i drugih podređenih obveza, prema potrebi, prije svake dokapitalizacije koju provodi GFFS.
3. RAZLOZI ZA POKRETANJE SLUŽBENIH ISTRAŽNIH POSTUPAKA
3.1. RAZLOZI ZA POKRETANJE SLUŽBENOG ISTRAŽNOG POSTUPKA U POGLEDU PRVE DOKAPITALIZACIJE ZA PREMOŠĆIVANJE
(136)
Komisija je 27. srpnja 2012. pokrenula službeni istražni postupak kako bi provjerila jesu li ispunjeni uvjeti iz Komunikacije o bankarstvu iz 2008. (100) u pogledu primjerenosti, nužnosti i razmjernosti prve dokapitalizacije za premošćivanje koju je u korist Banke proveo GFFS (mjera B1).
(137)
U pogledu primjerenosti te mjere, s obzirom na to da je potpora pristigla nakon prethodne dokapitalizacije i potpore za likvidnost i uzimajući u obzir dugo razdoblje sanacije, Komisija je izrazila sumnje u to da je Banka poduzela sve moguće radnje kako bi izbjegla buduće potrebe za potporom (101). Uz to, Komisiji nije bilo jasno tko će upravljati Bankom nakon što je prva dokapitalizacija za premošćivanje zamijenjena trajnom dokapitalizacijom (102) s obzirom na to da bi Bankom mogla početi upravljati država ili manjinski privatni vlasnici. Komisija je napomenula da bi htjela osigurati da se kvaliteta upravljanja Bankom i posebno njezin postupak davanja kredita ne pogoršaju ni u jednom od tih dvaju slučajeva.
(138)
U pogledu nužnosti prve dokapitalizacije za premošćivanje, u uvodnoj izjavi 66. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke Komisija je izrazila sumnju u pogledu toga jesu li bile poduzete sve moguće mjere kako bi se izbjegla buduća potreba Banke za potporom. Nadalje, s obzirom na to da trajanje razdoblja dokapitalizacije za premošćivanje nije bilo točno određeno, Komisija nije mogla zaključiti je li ono bilo dostatno i u skladu s načelima naknade i podjele obveza u okviru pravila za državne potpore. Osim toga, s obzirom na to da uvjeti konverzije prve dokapitalizacije za premošćivanje u trajnu dokapitalizaciju nisu bili poznati u vrijeme donošenja Odluke o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke, Komisija ih nije mogla procijeniti.
(139)
U pogledu razmjernosti mjere Komisija je izrazila sumnje u pogledu dostatnosti zaštite (zabrane oglašavanja, zabrane isplate kupona i dividendi, zabrane opcija kupnje i zabrane otkupa kako je opisano u uvodnoj izjavi 71. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke) u pogledu prve dokapitalizacije za premošćivanje. Nadalje, u uvodnoj izjavi 72. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke Komisija je navela da bi zbog nedostatka pravila kojima se sprječava da GFFS koordinira sve četiri najveće grčke banke (odnosno Banku, banku Alpha, GSB i Piraeus) i zbog nedostatka primjerene zaštite kako bi se izbjeglo dijeljenje poslovno osjetljivih informacija moglo doći do narušavanja tržišnog natjecanja Stoga je Komisija predložila imenovanje povjerenika za praćenje koji bi bio fizički prisutan u Banci.
3.2. RAZLOZI ZA POKRETANJE SLUŽBENOG ISTRAŽNOG POSTUPKA U POGLEDU BANKE NEA PROTON
(140)
Komisija je 26. srpnja 2012. pokrenula službeni istražni postupak kako bi provjerila jesu li intervencija u vrijednosti 1 122 milijuna EUR u okviru programa za likvidacije GJFDU-a (mjera NP1) te GFFS-ova dokapitalizacija od 250 milijuna EUR i dokapitalizacije ukupne vrijednosti od 300 milijuna EUR (mjera NP2) za banku Nea Proton bile u skladu s općim kriterijima spojivosti i zahtjevima iz Komunikacije o bankarstvu iz 2008., Komunikacije o dokapitalizaciji (103) i Komunikacije o restrukturiranju (104) (ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti, podjela obveza i ograničavanje potpore na najmanju potrebnu mjeru te ograničavanje narušavanja tržišnog natjecanja).
(141)
U pogledu primjerenosti mjera Komisija je navela da su te mjere bile primjerene kao potpora za sanaciju.
(142)
U pogledu nužnosti mjera Komisija je napomenula da je intervencija u obliku programa za likvidacije GJFDU-a bila potrebna i u pogledu njezina iznosa i u pogledu oblika, a dokapitalizacije GFFS-a bile su potrebne samo u pogledu oblika. Međutim, u pogledu iznosa dokapitalizacija GFFS-a u Komisija je u uvodnoj izjavi 59. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton izrazila sumnje u pogledu mogućnosti banke Nea Proton da ponovno uspostavi svoju dugoročnu održivost na samostalnoj osnovi i u pogledu toga je li samostalno restrukturiranje bilo najjeftinija mogućnost. Nadalje, u uvodnim izjavama 60. i 61. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton Komisija je izjavila da su zbog nemogućnosti banke Nea Proton da u dostatnoj mjeri nadoknadi dokapitalizaciju GFFS-a nastale sumnje u pogledu temeljne stabilnosti banke, zbog čega je nastala potreba za dubinskim restrukturiranjem.
(143)
U pogledu razmjernosti mjera Komisija je smatrala da su te mjere bile razmjerne kao potpora za sanaciju.
(144)
U pogledu ponovne uspostave dugoročne održivosti banke Nea Proton, Komisija je u uvodnoj izjavi 65. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton izrazila sumnje u pogledu toga može li se uspostaviti održivost te banke na samostalnoj osnovi.
(145)
Komisija je izrazila sumnju da je predloženo restrukturiranje dostatno u usporedbi s dubinom potrebnog restrukturiranja s obzirom na nedostatak dostatne naknade.
3.3. RAZLOZI ZA POKRETANJE SLUŽBENOG ISTRAŽNOG POSTUPKA U POGLEDU NOVE TT BANKE
(146)
Komisija je 6. svibnja 2013. pokrenula službeni istražni postupak kako bi provjerila jesu li financiranje u vrijednosti od 4,1 milijarde EUR za manjak sredstava za aktivnosti prenesene s TT banke na Novu TT banku (mjera NTT1), dokapitalizacija Nove TT banke koju je proveo GFFS u iznosu od 500 milijuna EUR (mjera NTT2), dokapitalizacija u iznosu od 224,96 milijuna EUR u obliku povlaštenih dionica u okviru Programa potpore grčkim bankama za TT banku (mjera TT) i intervencija od 0,68 milijardi EUR u okviru programa za likvidacije GJFDU-a u korist imovine T banke koja je prenesena na TT banku (mjera T) bili u skladu s općim kriterijima spojivosti i zahtjevima iz Komunikacije o bankarstvu iz 2008., Komunikacije o dokapitalizaciji i Komunikacije o restrukturiranju (ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti, podjela obveza i ograničavanje potpore na najmanju potrebnu mjeru te ograničavanje narušavanja tržišnog natjecanja).
(147)
Komisija je smatrala da su mjere NTT2 i NTT1 bile primjerene i nužne kao potpora za sanaciju s obzirom na njihov oblik. U pogledu nužnosti mjere NTT2 u smislu njezina iznosa, Komisija je, sumnjajući u dugoročnu održivost Nove TT banke na samostalnoj osnovi, smatrala da je moguće da restrukturiranje na samostalnoj osnovi nije jedina i najjeftinija raspoloživa mogućnost (105). U pogledu naknade za obje mjere Komisija je izjavila da je pokrivanje manjka financijskih sredstava konačan trošak bez poravnanja budućih prihoda, što je potaknulo potrebu za dubinskim restrukturiranjem (106).
(148)
U pogledu razmjernosti obiju mjera Komisija je smatrala da su mjere NTT2 i NTT1 bile razmjerne kao potpora za sanaciju u kratkoročnom smislu, ali je u uvodnoj izjavi 79. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke zatražila da se hitno uvedu mjere za ograničavanje negativnih učinaka prelijevanja.
(149)
U pogledu spojivosti mjere T Komisija je već bila privremeno odobrila tu mjeru kao potporu za sanaciju 16. svibnja 2012. u svojoj Odluci o likvidaciji T banke („Odluka o T banci”) (107), ali nije mogla dati konačno odobrenje za potporu aktivnostima T banke koje su prenesene na TT banku. Komisija je u Odluci o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke (108) produžila odobrenje mjere kao potpore za sanaciju dok ne donese konačnu odluku o ažuriranoj verziji plana restrukturiranja TT banke.
(150)
U pogledu spojivosti tih mjera s Komunikacijom o restrukturiranju, Komisija je izrazila sumnju u pogledu mogućnosti Nove TT banke da samostalno ponovno uspostavi dugoročnu održivost. Ta se sumnja temeljila na ograničenom broju predloženih mjera koje bi Nova TT banka poduzela za stvaranje dobiti u budućnosti, na nesigurnosti programa za dobrovoljno umirovljenje u pogledu trenutka provođenja i prihvaćenosti programa među zaposlenicima, na nedostatku daljnjih mjera za smanjenje troškova povezanih sa zaposlenicima, nedostatku mjera za racionalizaciju mreže podružnica nakon preuzimanja T banke i istodobnog neiskorištavanja mogućih sinergija (109).
(151)
Komisija je u uvodnim izjavama 90. i 91. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke izrazila zabrinutost u pogledu toga hoće li se ambiciozno smanjenje kamatnih marži na postojeće depozite i povećanje kreditnih marži na izdavanje novih kredita moći provesti, a da Nova TT banka ne izgubi znatan broj klijenata i ne odobri nikakve rizične kredite. Nadalje, Komisija je sumnjala da će Nova TT banka moći udvostručiti svoj kreditni portfelj kako je planirano i da će, s obzirom na nedostatak stručnosti, moći ostvariti planiranu znatnu stopu povećanja neto kamatnih prihoda.
(152)
Stoga je u uvodnoj izjavi 95. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke Komisija zauzela stav da bi se reintegracijom TT banke u veće održivo financijsko društvo povećali izgledi za održivost Nove TT banke jer bi se time omogućili racionalizacija troškova, ponovno određivanje cijene depozita i novih kredita te ponuda šireg raspona proizvoda.
(153)
Budući da su gospodarske aktivnosti koje su se prethodno provodile u okviru TT Banke prenesene na Novu TT banku, uključujući aktivnosti T banke, Komisija je pokrenula službeni istražni postupak u pogledu toga nudi li se mjerama T i TT dugoročno rješenje za održivost Nove TT banke i pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe.
(154)
U pogled podjele obveza Komisija je smatrala da se restrukturiranjem na samostalnoj osnovi povećavaju troškovi restrukturiranja, zbog čega je sumnjala da je državna potpora ograničena na najmanju mjeru. Nadalje, Komisija je napomenula da je, unatoč tome što je ostvarena dostatna podjela obveza među dionicima i podređenim dužnicima, što je vjerojatno najviše što je bilo izvedivo, nedostatak naknade pokrenuo potrebu za dubinskim restrukturiranjem, ne samo u smislu mjera održivosti, nego i u smislu mjera za ograničavanje narušavanja tržišnog natjecanja. Komisija je napomenula i da je to što je velik dio nastalih gubitaka proizišao iz otpisa duga u korist države predstavljalo opravdanje za niže naknade (110).
(155)
U pogledu narušavanja tržišnog natjecanja Komisija je izjavila da su golemi iznos potpore koji su primile TT banka i prenesene aktivnosti T banke te nedostatak naknade bili znak da je potrebno dubinsko restrukturiranje i smanjenje prisutnosti Nove TT banke na tržištu. Nadalje, iako su gubitci najvećim dijelom proizišli iz GDO-ova, Komisija je uočila da TT banka raspolaže većim brojem GDO-ova nego ostale grčke banke u odnosu na njezinu veličinu te je smatrala da to odražava neprimjereno preuzimanje rizika (111). Konačno, napomenula je da bi, iako je Nova TT banka ostala na tržištu gotovo jednako dugo kao prethodno TT banka, narušavanje tržišnog natjecanja bilo ograničeno s obzirom na relativno malu veličinu Nove TT banke i to što ona ne posluje u inozemstvu. Međutim, Komisija je izrazila sumnje u pogledu toga jesu li poduzete dostatne mjere za ograničavanje pretjeranog narušavanja tržišnog natjecanja te je smatrala da bi mogle biti potrebne zabrana poduzetniku u vladajućem položaju na tržištu u pogledu određivanja cijena i druge mjere u pogledu ponašanja na tržištu (112).
4. PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA O SLUŽBENOM ISTRAŽNOM POSTUPKU U POGLEDU PRVE DOKAPITALIZACIJE ZA PREMOŠĆIVANJE
PRIMJEDBE BANKE IZ GRČKE
(156)
Komisija je 3. siječnja 2013. primila primjedbe koje je dostavila banka iz Grčke u vezi s Odlukom o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke. Iz te su grčke banke primijetili da je dokapitalizacija grčkih banaka koju je proveo GFFS u načelu predstavljala pozitivan korak k zdravijem i održivijem bankarskom sustavu te nisu iskazali primjedbe na dokapitalizaciju Eurobanke.
(157)
Međutim, iako su izrazili svoju punu potporu načelu dokapitalizacije grčkih banaka koju provodi GFFS, iz te su grčke banke objasnili da se u cilju što manjeg narušavanja tržišnog natjecanja i izbjegavanja diskriminacije očekivalo da će dokapitalizacija koju provodi GFFS biti otvorena svim bankama koje posluju u Grčkoj u sličnim okolnostima.
5. PRIMJEDBE IZ GRČKE O SLUŽBENIM ISTRAŽNIM POSTUPCIMA
5.1. PRIMJEDBE IZ GRČKE O SLUŽBENOM ISTRAŽNOM POSTUPKU U POGLEDU PRVE DOKAPITALIZACIJE ZA PREMOŠĆIVANJE
(158)
Grčka je 5. rujna 2012. dostavila primjedbe koje su pripremili Grčka središnja banka i GFFS u vezi s Odlukom o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke.
5.1.1. Primjedbe koje je pripremila Grčka središnja banka
(159)
U pogledu primjerenosti prve dokapitalizacije za premošćivanje, u Grčkoj središnjoj banci napomenuli su da je iznos od 18 milijardi EUR kapitala s pomoću kojih je GFFS dokapitalizirao četiri najveće grčke banke u svibnju 2012. bio manji od konačnog iznosa koji je bio potreban kako bi te banke postupno dosegle i održale stopu osnovnog kapitala postavljenu na 10 % do lipnja 2012. i stopu osnovnog kapitala postavljenu na 7 % u okviru trogodišnjeg negativnog scenarija u stresnim uvjetima. Napomenuli su i da je prva dokapitalizacija za premošćivanje bila privremena s obzirom na to da bi se postupak dokapitalizacije zaključio povećanjima temeljnog kapitala tih četiriju banaka.
(160)
U Grčkoj središnjoj banci primijećeno je i da je dokapitalizacija najvećih grčkih banaka dio dugoročnijeg restrukturiranja grčkog bankarskog sektora. Napomenuto je da se u slučajevima u kojima banka ostaje u privatnom vlasništvu uprava najvjerojatnije neće mijenjati dok u slučaju u kojem je banka u državnom vlasništvu (odnosno, u vlasništvu GFFS-a), GFFS može imenovati novu upravu koju će, u svakom slučaju, procijeniti Grčka središnja banka. Iz Grčke središnje banke napomenuli su da oni neprekidno procjenjuju okvir korporativnog upravljanja, adekvatnost uprave i profil rizičnosti svake banke kako bi se osiguralo da se ne poduzima pretjerani rizik. Istaknuli su i da je GFFS već imenovao predstavnike u Upravnom odboru dokapitaliziranih banaka.
(161)
Što se tiče nužnosti prve dokapitalizacije za premošćivanje, u Grčkoj središnjoj banci primijećeno je da je dokapitalizacija banke bila ograničena kako bi se osiguralo ispunjenje minimalnih kapitalnih zahtjeva (8 %) koji su tada bili primjenjivi. Navedeno je i da je razlog dugotrajnom razdoblju prije dokapitalizacije bilo izrazito pogoršanje poslovnog okruženja u Grčkoj i učinak programa UPS-a, složenost cijelog projekta i potreba za maksimalnim povećanjem sudjelovanja privatnih ulagatelja u povećanjima temeljenog kapitala.
(162)
U pogledu razmjernosti prve dokapitalizacije za premošćivanje, u Grčkoj središnjoj banci istaknuli su da je potpuna provedba plana restrukturiranja koji će se dostaviti Komisiji zaštićena činjenicom da će obustava prava glasa GFFS-a biti ukinuta ako se, između ostalog, plan restrukturiranja bitno prekrši. U Grčkoj središnjoj banci isto su tako primijetili da razlog poteškoća Banke nije bila preniska procjena rizika koju je izvršila uprava Banke ili agresivne poslovne mjere.
5.1.2 Primjedbe koje je pripremio GFFS
(163)
Što se tiče primjerenosti prve dokapitalizacije za premošćivanje, kako bi se riješilo pitanje mogućeg uplitanja države u slučaju da država osigura velike iznose državne potpore preko GFFS-a i GFFS ima puno pravo glasa, iz GFFS-a su izjavili da se banke koje financira GFFS ne smatraju javnim subjektima ili subjektima koje nadzire država i da njih ne bi nadzirala država nakon što ih GFFS trajno dokapitalizira. Iz GFFS-a istaknuli su da je ona potpuno neovisan privatnopravni subjekt s autonomijom u odlučivanju. Banka ne podliježe nadzoru države, u skladu s člankom 16.C stavkom 2. Zakona o GFFS-u, u skladu s kojim kreditne institucije kojima je GFFS osigurao potporu u obliku kapitala nisu dio šireg javnog sektora. Upućivalo se i na upravljačku strukturu GFFS-a.
(164)
U pogledu intervencija GFFS-a u upravu Banke, u GFFS-u su napomenuli da će poštovati autonomiju Banke te da se neće uplitati u njezino svakodnevno upravljanje s obzirom na to da je njegova uloga ograničena na način utvrđen u Zakonu o GFFS-u. Naveli su da neće biti uplitanja države ili usklađivanja i da će odluke Banke u pogledu postupka kreditiranja (između ostalog o kolateralu, određivanju cijena i solventnosti dužnika) biti donesene na temelju komercijalnih kriterija.
(165)
U GFFS-u su naglasili da je Zakonom o GFFS-u i sporazumom prije upisa postavljena primjerena zaštita kako bi se postojeće privatne dioničare spriječilo u prekomjernom preuzimanju rizika. Ukazali su na sljedeće elemente: i. imenovanje predstavnika GFFS-a kao neovisnih članova bez izvršnih funkcija u Upravnom odboru Banke i njihovo sudjelovanja u odborima; ii. GFFS koji provodi dubinsku analizu u Banci; i iii. činjenica da bi nakon završne dokapitalizacije njezina prava glasa bila ograničena sve dok bi Banka bila u skladu s uvjetima plana restrukturiranja.
(166)
S obzirom na nužnost prve dokapitalizacije za premošćivanje, a ponajprije s obzirom na razinu naknade potpore, u GFFS-u su izjavili da je naknada dogovorena s predstavnicima Komisije, ESB-om i MMF-om. Tom dogovorenom razinom u obzir uzeto je da bi prva dokapitalizacija za premošćivanje bila pretvorena u trajnu dokapitalizaciju do 30. rujna 2012., što je rok koji je bio određen u ožujku 2012. u okviru MGFP-a između Komisije, ESB-a i Grčke.
(167)
U pogledu razmjernosti prve dokapitalizacije za premošćivanje, u GFFS je primijećeno da su mjere koje su u GFFS-u bile donesene, poput onih opisanih u uvodnoj izjavi (165). ove Odluke, dovoljna zaštita s obzirom na velike iznose primljene potpore produljenog razdoblja sanacije. Nadalje, u GFFS-u su izjavili da su na snazi primjerene mjere kojima bi se osiguralo da banke u kojima GFFS sudjeluje međusobno ne dijele poslovno osjetljive informacije. Takve mjere uključuju imenovanje raznih predstavnika GFFS-a u te banke, mandate upućene onim predstavnicima koji posebno štite od protoka informacija od jednog do drugog predstavnika i jasne interne upute tim službenicima da ne prenose poslovno osjetljive informacije o bankama. Nadalje, u GFFS-u su izjavili da se ne ostvaruju njihova prava povezana s bankama na način koji može spriječiti, ograničiti, narušiti ili znatno smanjiti ili ometati učinkovitu konkurenciju. Konačno, u GFFS-u su istaknuli da članovi njegova Upravnog odbora i njegovi zaposlenici podliježu strogim pravilima o povjerljivosti i fiducijarnim obvezama te ih obvezuju odredbe povezane s čuvanjem poslovne tajne u odnosu na njihov posao.
5.2. PRIMJEDBE IZ GRČKE O SLUŽBENOM ISTRAŽNOM POSTUPKU U POGLEDU BANKE NEA PROTON
(168)
Grčka je 5. rujna 2012. dostavila primjedbe koje su pripremili Grčka središnja banka i GFFS koje se odnose na Odluku o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton.
5.2.1. Primjedbe koje je pripremila Grčka središnja banka
(169)
U Grčkoj središnjoj banci primijećeno je da banka Nea Proton, kao privremena kreditna institucija u vlasništvu GFFS-a, nije mogla samostalno osigurati dugoročniji poslovni plan. Nadalje, Grčka središnja banka napomenula je da detaljno prati provedbu poslovnog plana koji je pripremio GFFS za banku Nea Proton te ga dostavio Komisiji kako bi se osiguralo da bi se banka Nea Proton mogla prodati u razdoblju utvrđenom zakonom.
(170)
Što se tiče stope rasta profitabilnosti, u Grčkoj središnjoj banci istaknuli su da bi najveći dio rasta predviđao tijekom 2013. (kada se očekivalo da će se neto kamatni prihodi povećati na 55,3 milijuna EUR, u usporedbi s 22,7 milijuna u 2012.), uglavnom proizlazio iz smanjenja ukupnih kamatnih rashoda te bio rezultat dvaju čimbenika: obnavljanja oročenih depozita koji su imali visoke prinose u boljim uvjetima i smanjenja od 30 % ukupnog nepodmirenog iznosa depozita tijekom prve polovine 2012. Nadalje, u Grčkoj središnjoj banci naglasili su činjenicu da će od 2013. nadalje podaci o neto kamatnim prihodima biti prilično stabilni i da neće biti sumnji u pogledu sposobnosti banke Nea Proton da postigne svoj cilj.
5.2.2. Primjedbe koje je pripremio GFFS
(171)
Što se tiče nužnosti mjera u korist banke Nea Proton, GFFS je napomenuo je da je Grčka središnja banka primjereno nadležno tijelo koje odlučuje o mjerama likvidacije i da je GFFS unio minimalni kapital potreban u regulatorne svrhe.
(172)
U pogledu ponovnog uspostavljanja dugoročne održivosti banke Nea Proton, u GFFS-u uputili su na okvir za likvidacije u sklopu kojeg je GFFS morao prodati banku Nea Proton u roku od dvije godine te su se složili s Komisijom da bi banka Nea Proton mogla biti dio većeg i održivog subjekta. Iako je plan restrukturiranja za banku Nea Proton bio temeljen na modelu „samostalne održivosti”, u GFFS-u su objasnili da je njihov cilj bio olakšati prodaju te banke poboljšavanjem privlačnosti za ulagatelje i njezinih financijskih rezultata. U GFFS-u su primijetili da dokapitalizacija banke Nea Proton nije omogućila samo poštovanje minimalne stope adekvatnosti kapitala, nego je isto tako poboljšala i njezino financijsko stanje i privlačnost za bilo koja buduća spajanja s drugim malim bankama. GFFS je napomenuo i da je dodatna dokapitalizacija bila potrebna za pokrivanje gubitaka od umanjenja povezanih s programima UPS-a i povećanim troškovima rezerviranja za kredite.
(173)
U GFFS-u primijetili su da su u banci Nea Proton poboljšali trošak financiranja i zadržavanje depozita. Oslanjanje banke Nea Proton na Eurosustav smanjilo se tijekom 2012. te je ona poboljšala svoju likvidnosnu poziciju. Dodatnom se dokapitalizacijom pomoglo sniziti kamatne stope na depozite i poboljšati kamatne marže. Banka Nea Proton već je ponovno odredila cijenu dijela svog kreditnog portfelja koristeći se određivanjem cijene na temelju rizika s kamatnim stopama prilično iznad troška financiranja. Nadalje, planirana stopa rasta neto kamatnih prihoda ostvarila bi se opreznim proširenjem na korporativnom tržišnom segmentu te proširenjem kvalitete portfelja.
(174)
U GFFS-u primijećeno je da je u 2012. banka Nea Proton znatno smanjila svoje operativne troškove, da će njezina dva društva kćeri prestati poslovati, da je njezino sudjelovanje u posredništvu u osiguranju uvelike smanjeno i da njezine aktivnosti trgovanja za vlastiti račun završavaju.
(175)
Konačno, u GFFS-u su napomenuli da bi narušavanje tržišnog natjecanja bilo ograničeno s obzirom na mali udjel banke Nea Proton u ukupnoj imovini banaka u Grčkoj i na činjenicu da se nije razmišljalo o agresivnom preuzimanju depozita.
5.3. PRIMJEDBE IZ GRČKE O SLUŽBENOM ISTRAŽNOM POSTUPKU U POGLEDU NOVE TT BANKE
(176)
Ministarstvo financija dostavilo je 19. srpnja 2013. primjedbe koje se odnose na Odluku o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke.
(177)
U pogledu nužnosti mjere NTT1 Ministarstvo financija dodalo je da je točna vrijednost imovine i obveza koje su bile prenesene Novoj TT banci bila definirana na temelju izvješća vanjskih revizora u skladu s člankom 63.E stavkom 6. Zakona 3601/2007.
(178)
U pogledu nužnosti mjere NTT2 u Ministarstvu financija primijećeno je da se Drugim programom prilagodbe za Grčku (druga revizija - svibanj 2013.) tražila prodaja Nove TT banke trećoj strani do 15. srpnja 2013.
(179)
U pogledu naknade mjera NTT1 i NTT2 Ministarstvo financija napomenulo je da GFFS, koji pokriva manjak financijskih sredstava do 31. prosinca 2013. umjesto GJFDU-a, ima pravo prioriteta na potraživanja prije ostalih neosiguranih vjerovnika u slučaju likvidacije imovine koja je ostala u vlasništvu TT banke i da samo potraživanja zaposlenika na primitak 50 % njihove naknade imaju prednost pred potraživanjima GFFS-a. Stoga je primijećeno da će ishod likvidacije te imovine uglavnom koristiti GFFS-u te tako smanjiti trošak koji snosi država.
(180)
Što se tiče ponovnog uspostavljanja dugoročne održivosti Nove TT banke, u Ministarstvu financija primijećeno je da kao privremena kreditna institucija Nova TT banka mora biti prodana u roku od dvije godine od osnivanja u skladu s člankom 63.E Zakona 3601/2007. U skladu s MGFP-om od svibnja 2013. prodaja Nove TT banke bi bila gotova do 15. srpnja 2013., čime bi se osigurala dugoročna održivost njezinih djelatnosti.
6. PROCJENA POTPORE POVEZANA S PREUZETIM PODUZEĆIMA
6.1. PROCJENA POTPORE POVEZANA S BANKOM NEA PROTON
6.1.1. Postojanje i iznos potpore
(181)
Komisija mora uspostaviti usklađenost državne potpore s člankom 107. stavkom 1. Ugovora. Prema toj odredbi državna potpora jest svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj u mjeri u kojoj to utječe na trgovinu među državama članicama.
6.1.1.1. Postojanje potpore u obliku mjera odobrenih u okviru Programa potpore grčkim bankama (mjere Pr1, Pr2 i Pr3)
(182)
Dokapitalizacija Proton banke koju je provela Grčka u iznosu od 80 milijuna EUR u svibnju 2009. (mjera Pr1), grčki državni vrijednosni papiri u iznosu od 78 milijuna EUR koje je Proton banka dobila u travnju 2009. (mjera Pr2) i državno jamstvo dano Proton banci za izdane obveznice nominalne vrijednosti od 149,4 milijuna EUR u srpnju 2010. (mjera Pr3) dodijeljene su u okviru Programa potpore grčkim bankama (113). U Odluci kojom se taj program odobrava Komisija je zaključila da bi mjere dodijeljene u okviru tog programa činile državnu potporu.
(183)
Kako je zaključeno u uvodnoj izjavi 38. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton, Banka Nea Proton štiti gospodarske djelatnosti Proton banke. Banka Nea Proton ostvarila je koristi od mjera Pr1, Pr2 i Pr3 jer su one pridonijele stabilizaciji i nastavku gospodarskih djelatnosti koje su na nju prenesene i koje inače ne bi više postojale. Stoga Komisija smatra da su gospodarske djelatnosti prenesene na banku Nea Proton od mjera ostvarile koristi.
6.1.1.2. Postojanje potpore u obliku pokrića manjka financijskih sredstava banke Nea Proton (mjera NP1)
(184)
U uvodnim izjavama 31. do 37. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton Komisija je već utvrdila da mjera NP1, intervencija u okviru programa za likvidacije GJFDU-a i GFFS-a za pokrivanje manjka financijskih sredstava čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. U uvodnoj izjavi 38. iste odluke Komisija je smatrala da je banka Nea Proton stvarni korisnik te mjere s obzirom na to da banka Nea Proton pruža zaštitu gospodarskoj djelatnosti Proton banke koja i dalje postoji zbog te primljene potpore.
6.1.1.3. Postojanje potpore u obliku unosa početnog temeljnog kapitala koji je osigurao GFFS i dodatnoj dokapitalizaciji koju je proveo GFFS u 2012. (mjera NP2)
(185)
U uvodnim izjavama 41. do 43. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton Komisija je već utvrdila da je dokapitalizacija koju je proveo GFFS u iznosu od 250 milijuna EUR i dodatna dokapitalizacija koja se očekivala u vrijeme te Odluke, u iznosu od ukupno 300 milijuna EUR, bila državna potpora u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Kao što je spomenuto u uvodnoj izjavi (93). ove Odluke, od mogućih dodatnih 300 milijuna EUR u kapitalu, GFFS je na kraju pridonio s dodatnih 265 milijuna EUR u 2012., što dovodi do ukupne potpore u obliku dokapitalizacije u 2011. i 2012. u iznosu od 515 milijuna EUR (mjera NP2).
6.1.1.4. Postojanje potpore u obliku dokapitalizacije banke Nea Proton koju je proveo GFFS prije njezine prodaje Banci (NP3)
(186)
Komisija dokapitalizaciju banke Nea Proton koju je proveo GFFS-a prije njezine prodaje Banci u iznosu od 395 milijuna EUR smatra državnom potporom u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.
(187)
GFFS, tijelo koje je osnovala i koje financira Grčka kako bi pružila potporu bankama, osigurao je dokapitalizaciju i to s pomoću državnih sredstava. Nadalje, ta je mjera po svojoj prirodi selektivna jer od dokapitalizacije ima koristi samo banka Nea Proton.
(188)
Štoviše, intervencijom se banci Nea Proton pruža jasna prednost jer joj omogućuje daljnje obavljanje bankarskih djelatnosti. Bez dokapitalizacije bi banka Nea Proton, koja je imala vrlo negativni kapital, otišla u stečaj. U takvim okolnostima ne bi bilo moguće prodati banku Nea Proton i integrirati je u veći subjekt. Nadalje, dokapitalizacija nije u skladu s načelom ulagatelja u tržišnom gospodarstvu. Čak suprotno, 395 milijuna EUR dokapitalizacije omogućilo je prodaju banke Nea Proton za cijenu od jednog eura. Privatni ulagatelj ne bi izabrao nastavak dokapitalizacije i pustio bi da banka Nea Proton ode u stečaj, čime bi sačuvao 395 milijuna EUR.
(189)
Nova Proton banka konkurent je drugim bankama, uključujući podružnice inozemnih banaka, koje su aktivne u Grčkoj ili su potencijalno zainteresirane za ulazak na grčko tržište. Stoga dokapitalizacija utječe na trgovinu između država članica i može narušiti tržišno natjecanje.
(190)
Komisija je stoga zaključila da dokapitalizacija banke Nea Proton od 395 milijuna EUR čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.
Korisnik mjere NP3
(191)
Kao što je već objašnjeno u uvodnoj izjavi 188., Komisija banku Nea Proton smatra korisnikom dokapitalizacije banke Nea Proton u iznosu od 395 milijuna EUR jer se potporom omogućio nastavak njezinih gospodarskih djelatnosti unutar Banke.
(192)
Što se tiče pitanja uključuje li prodaja banke Nea Proton državnu potporu Banci, u skladu s točkom 49. Komunikacije o bankarstvu iz 2008. Komisija treba procijeniti jesu li ispunjeni određeni zahtjevi. Posebno je potrebno istražiti: i. je li postupak prodaje bio javan i nediskriminirajući; ii. je li se prodaja odvijala prema tržišnim uvjetima; te iii. je li financijska ustanova ili vlada u najvećoj mogućoj mjeri povećala prodajnu cijenu za uključenu imovinu i obveze.
(193)
Banka je stekla dionice banke Nea Proton jer je dostavila jedinu valjanu ponudu u okviru nediskriminirajućeg postupka nadmetanja otvorenog ostalim bankama i financijskim institucijama. Financijski savjetnik GFFS-a obratio se velikom broju banaka, financijskih institucija i sponzora i samo je njih četvero iskazalo interes za preuzimanje banke Nea Proton, od kojih je samo dvoje, Banka i jedan fond za zaštitu od rizika (114), poslalo konačne ponude. Ponuda Banke bila je jedina koja je bila u skladu s postupovnim pismom GFFS-a.
(194)
Komisija smatra da je ponuda bila javna i nediskriminirajuća jer je financijski savjetnik kontaktirao s velikim brojem banaka i unaprijed je odredio zahtjeve i vremenski okvir koji je trebalo ispuniti kako bi ponuda bila valjana. Komisija stoga zaključuje da se postupkom nadmetanja dopušta isključuje postojanje potpore kupcu.
(195)
Banka je platila naknadu u iznosu od jednog eura, a GFFS je preuzeo obvezu dokapitalizacije banke Nea Proton prije njezine prodaje. Tom se negativnom cijenom (odnosno, uzimanjem u obzir dokapitalizacije banke Nea Proton netom prije prodaje) ne isključuje činjenica da prodajna cijena odražava tržišnu vrijednost poslovanja (115) jer je neto kapital banke Nea Proton očito bio negativan i očekivalo se da će nastaviti bilježiti gubitke. Komisija nije imala razloga vjerovati da dana ponuda i plaćena cijena nisu odražavali tržišnu cijenu poslovanja. Posljedično, u skladu s točkom 49. Komunikacije o bankarstvu iz 2008., točke 20. Komunikacije o restrukturiranju i vlastite prakse u pogledu odlučivanja (116), Komisija zaključuje da je prodajna cijena bila tržišna cijena i da se potpora Banci može izuzeti.
6.1.1.5. Zaključak o postojanju i ukupnom iznosu primljene potpore
(196)
Na temelju uvodnih izjava 182. do 190. Komisija smatra da mjere Pr1, Pr2 i Pr3, NP1, NP2 te NP3 sve ispunjavaju uvjete utvrđene u članku 107. stavku 1. Ugovora te da čine državnu potporu. Što se tiče mjera Pr1, Pr2 i Pr3, Komisija zaključuje da s obzirom na to da su pridonijele nastavljanju postojanja djelatnosti Proton banke koje su kasnije bile prenesene banci Nea Proton, može se smatrati da su isto tako koristile banci Nea Proton koja pruža zaštitu tim djelatnostima. Kao što je već navedeno u uvodnoj izjavi (184)., korisnik mjere NP1 jest banka Nea Proton koja pruža zaštitu prenesenim djelatnostima Proton banke. Nadalje, banka Nea Proton isto je tako korisnica mjera NP2 i NP3.
(197)
Stoga Komisija zaključuje da su djelatnosti banke Nea Proton primile državnu potporu u obliku kapitala u iznosu od 2 111,6 milijuna EUR (mjere Pr1, NP1, NP2 i NP3), uz državna jamstva u iznosu od 149,4 milijuna EUR (mjera Pr3) i grčke državne vrijednosne papire u iznosu od 78 milijuna EUR (mjera Pr2), kao što je sažeto u tablici 9.
Tablica 9
Pregled ukupne potpore koju su primile Proton banka i banka Nea Proton
Korisnik potpore
Mjera
Priroda potpore
Iznos potpore (u milijunima EUR)
Djelatnosti Proton banke
Pr1
Dokapitalizacija
80
Djelatnosti banke Nea Proton
NP1
Financiranje manjka financijski sredstava za prijenos iz PB-a u NPB
1 121,6
NP2
Dokapitalizacija
515
NP3
Dokapitalizacija
395
Ukupni iznos dodijeljene potpore u obliku kapitala
2 111,6
Korisnik potpore
Mjera
Priroda potpore
Djelatnosti Proton banke
Pr2
Zaduživanje izdavanjem obveznica
78
Pr3
Jamstvo
149,4
Ukupni odobreni iznos potpore za likvidnost
227,4
6.1.2. Pravna osnova za procjenu spojivosti
(198)
Člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora Komisiju se ovlašćuje da utvrdi spojivost potpore s unutarnjim tržištem ako joj je svrha „otklanjanje ozbiljnih poremećaja u gospodarstvu neke države članice”.
(199)
Komisija priznaje da globalna financijska kriza može stvoriti ozbiljne poremećaje u gospodarstvu države članice i da se mjerama za potporu banaka taj poremećaj može ispraviti. To je potvrđeno Komunikacijom o bankarstvu iz 2008., Komunikacijom o dokapitalizaciji i Komunikacijom o restrukturiranju. Komisija i dalje smatra da su zahtjevi za državnu potporu koji se moraju odobriti u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora ispunjeni s obzirom na ponovno pojavljivanje stresnih uvjeta na financijskim tržištima. Komisija je to potvrdila donošenjem Komunikacije o produženju (117) iz 2011. i Komunikacije o bankarstvu (118) iz 2013.
(200)
U pogledu grčkog gospodarstva u svojim odlukama o odobravanju i produljenju Programa potpore grčkim bankama, kao i u svojim odobrenjima mjera državne pomoći koju je Grčka dodijelila pojedinačnim bankama (119), Komisija je potvrdila da postoji prijetnja ozbiljnog narušavanja u grčkom gospodarstvu i da je državna potpora bankama primjerena za ispravljanje tog poremećaja. Stoga bi pravna osnova za procjenu mjera potpore trebao biti članak 107. stavak 3. točka (b) Ugovora.
(201)
Kako bi potpora bila usklađena s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora, ona mora biti u skladu s općim kriterijima spojivosti:
(a) primjerenost: potpora mora biti dobro usmjerena kako bi se učinkovito postigao cilj ispravljanja ozbiljnog poremećaja u gospodarstvu; to ne bi bio slučaj da mjera nije primjerena za ispravljanje poremećaja;
(b) nužnost: mjera potpora mora u svom iznosu i obliku biti nužna za postizanje cilja; stoga se ona mora sastojati od minimalnog iznosa koji je nužan za postizanje cilja i poprimiti oblik koji je najprimjereniji za ispravljanje poremećaja;
(c) razmjernost: pozitivni učinci mjere moraju biti primjereno uravnoteženi u usporedbi s narušavanjem tržišnog natjecanja kako bi se narušavanje ograničilo na najmanju moguću mjeru nužnu za postizanje ciljeva mjere.
(202)
Tijekom financijske krize Komisija je izradila kriterije spojivosti za različite vrste mjera potpora. Načela za procjenu mjera potpora prvobitno su bila utvrđena u Komunikaciji o bankarstvu iz 2008.
(203)
Komunikacijom o dokapitalizaciji (120) utvrđuju se daljnje smjernice na razini naknade potrebne za dokapitalizacije koje provodi država.
(204)
Konačno, Komisija je u Komunikaciji o restrukturiranju (121) objasnila na koji će način procijeniti planove restrukturiranja. U svojoj će procjeni plana za restrukturiranje Banke u okviru Komunikacije za restrukturiranje Komisija u obzir uzeti sve mjere navedene u tablici 7.
6.1.3. Procjena spojivosti mjera potpore u okviru Komunikacije o bankarstvu iz 2008. i Komunikacije o dokapitalizaciji
6.1.3.1. Spojivost mjera Pr1, Pr2 i Pr3 s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008.
(205)
Mjere Pr1, Pr2 i Pr3 dodijeljene su u okviru Programa potpore grčkim bankama. Mjere uključene u okviru tog programa već su ocijenjene kao spojive s unutarnjim tržištem u odluci Komisije od 19. studenoga 2008.
6.1.3.2. Spojivost mjera NP1 i NP2 s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008. i Komunikacijom o dokapitalizaciji
(206)
Komisija je odobrila mjere NP1 i NP2 kao potpore za sanaciju u Odluci o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton. Međutim, kao što je spomenuto u uvodnoj izjavi (142)., Komisija je bila zabrinuta u pogledu nužnosti iznosa mjere NP2 povezane s mogućnošću banke Nea Proton da ponovno uspostavi svoju samostalnu dugoročnu održivost te je stoga dovela u pitanje opciju samostalne održivosti kao najjeftinije raspoložive opcije. Ta je zabrinutost riješena prodajom banke Nea Proton Banci 15. srpnja 2013. Budući da je banka Nea Proton Banci prodana u javnom, transparentnom i nediskriminirajućem postupku, naknada plaćena Banci smatra se tržišnom cijenom. Posljedično, iznos kapitala koji je unijela država prije prodaje bio je nužan za uspjeh prodaje. Integriranjem banke Nea Proton u djelatnosti Banke riješit će se pitanja dugoročne održivosti banke Nea Proton uzimajući u obzir plan restrukturiranja koji je Banka dostavila Komisiji.
6.1.3.3. Spojivost mjere NP3 s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008. i Komunikacijom o dokapitalizaciji
6.1.3.3.1. Primjerenost
(207)
Što se tiče primjerenosti mjere NP3, dokapitalizacije banke Nea Proton koju je proveo GFFS u iznosu od 395 milijuna EUR prije njezine prodaje Banci, Komisija mjeru smatra primjernom jer je pomogla u održavanju djelatnosti banke Nea Proton. Te se djelatnosti ne bi mogle nastaviti bez potpore GFFS-a jer je Nova Proton banak imala negativan kapital u vrijeme prodaje Banci te je nastavila bilježiti gubitke. Nijedna banka ne bi kupila banku Nea Proton bez prethodne dokapitalizacije. Stoga se tom mjerom osigurava održavanje financijske stabilnosti u Grčkoj. Na temelju toga Komisija smatra da je mjera primjerena kao potpora za sanaciju.
6.1.3.3.2. Nužnost
(208)
U skladu s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008., mjera potpore mora u svom iznosu i obliku biti nužna da bi se postigao cilj mjere. Njome se podrazumijeva da dokapitalizacija mora biti u najmanjem mogućem iznosu kako bi se taj cilj postigao.
(209)
Kako su u Grčkoj središnjoj banci naveli u svojem dopisu od 19. srpnja 2013., da je banka Nea Proton bila likvidirana, to bi izazvalo zarazu, potaklo novu krizu u sustavu te potkopalo povjerenje koje je nedavno ponovno uspostavljeno u bankarskom sustavu nakon završetka postupka dokapitalizacije. Komisija smatra da se tim elementima financijske stabilnosti pruža potpora nužnosti mjere NP3.
(210)
Što se tiče opsega intervencije, brojka od 395 milijuna EUR bila je određena na temelju javnog i nediskriminirajućeg postupka nadmetanja. Banka je završila dubinsku analizu banke Nea Proton. Ponuda Banke, kojom se tražila dokapitalizacija u iznosu od 395 milijuna EUR prije nego što je Banka kupila banku Nea Proton, izračunana je kako bi mogla ispuniti minimalnu stopu adekvatnosti kapitala od 9 % i omogućiti rezerviranja dodatnih 119 milijuna EUR zbog očekivanih dodatnih gubitaka po kreditima i očekivanih gubitaka prije oporezivanja do 2016. Komisija zaključuje da je potpora od 395 milijuna EUR bila nužna.
(211)
Što se tiče naknada za potporu, s obzirom na to da je prodajna cijena određena na jedan euro, GFFS neće nadoknaditi svoja sredstva. Njegov je doprinos sličan bespovratnim sredstvima. Kao što je navedeno u točki 44. Komunikacije o dokapitalizaciji, dokapitalizacija s nedovoljnim iznosom naknade može se prihvatiti samo u slučaju banaka u poteškoćama koje ne mogu platiti nikakvu naknadu. Komisija smatra da je to slučaj s bankom Nea Proton. Nepostojanje naknade potiče potrebu za dubinskim restrukturiranjem, u skladu s Komunikacijom o dokapitalizaciji.
(212)
Zaključno, mjera je nužna kao potpora za sanaciju u svojem iznosu i obliku kako bi se postigao cilj ograničavanja poremećaja u grčkom bankarskom sustavu i gospodarstvu u cjelini.
6.1.3.3.3. Razmjernost
(213)
Komisija je napomenula da su nakon spajanja s preuzimanjem banke Nea Proton koje je provela Banka gospodarske djelatnosti banke Nea Proton prenesene Banci. Činjenica da se potporom saniraju te gospodarske djelatnosti mogla bi, u teoriji, narušiti tržišno natjecanje. Međutim, Komisija uzima u obzir da je banka Nea Proton mala i da su u prodajnom postupku konkurenti imali priliku podnijeti ponude za tu banku. Nadalje, odmah nakon njihova prijenosa gospodarske će djelatnosti banke Nea Proton odmah biti potpuno integrirane unutar Banke te će prestati postojati kao zasebna gospodarska djelatnost ili konkurent. Komisija stoga zaključuje da se potporom ne stvara neopravdano narušavanje tržišnog natjecanja.
6.1.3.3.4 Zaključak o usklađenost mjere NP3 s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008. i Komunikacijom o dokapitalizaciji.
(214)
Komisija stoga zaključuje da je mjera NP3 primjerena, nužna i, s obzirom na duboko restrukturiranje predviđeno za Banku u kojoj se sada nalaze gospodarske djelatnosti banke Nea Proton, razmjerna planiranom cilju.
6.1.4. Spojivost mjere potpore s Komunikacijom o restrukturiranju
(215)
U uvodnim izjavama 60., 61., 78. i 79. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton u pogledu mjera NP1 i NP2, Komisija je napomenula da banka Nea Proton vjerojatno ne bi mogla nadoknaditi državnu potporu koju je primila te su naglasili da je nepostojanje naknade pokrenulo potrebu za dubinskim restrukturiranjem. U uvodnoj izjavi 211. Komisija je napomenula da što se tiče naknade za mjeru NP3, s obzirom na to da je prodajna cijena banke Nea Proton određena na jedan euro, GFFS neće nadoknaditi ništa od 395 milijuna EUR unesenih neposredno prije prodaje (mjera NP3). Nadalje, Grčka neće dobiti naknadu od povlaštenih dionica koje su joj izdane u svibnju 2009. jer su potraživanja na osnovi vlasničkog kapitala povezana s njima ostavljena u Proton banci u likvidaciji. Komisija stoga zaključuje da se nepostojanjem naknade potiče potreba za dubinskim restrukturiranjem u pogledu mjera održivog poslovanja i u pogledu mjera kojima se ograničuje narušavanje tržišnog natjecanja.
6.1.4.1. Dugoročna održivost djelatnosti banke Nea Proton s pomoću prodaje
(216)
Točkom 21. Komunikacije o restrukturiranju navodi se da u slučajevima u kojima se kreditna institucija u poteškoćama vjerojatno ne može vratiti na dugoročno održivo poslovanje treba razmotriti njezinu propisnu likvidaciju ili prodaju. Države članice stoga mogu poticati izlaz neodrživih sudionika istodobno dopuštajući postupak izlaženja unutar primjerenog vremenskog okvira kojim se čuva financijska stabilnost.
(217)
U Odluci o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton Komisija je izrazila ozbiljne sumnje u pogledu mogućnosti banke Nea Proton da ponovno uspostavi svoju dugoročnu samostalnu održivost te je istaknula sinergije koje bi se mogle postići njezinim integriranjem u veliki financijski subjekt.
(218)
U tom se smislu točkom 17. Komunikacije o restrukturiranju pojašnjava da se prodajom banke u poteškoćama drugoj financijskoj instituciji može pridonijeti ponovnom uspostavljanju dugoročne održivosti ako je kupac održiv te može apsorbirati prijenos banke u poteškoćama i pomoći u obnovi tržišnog povjerenja. Nadalje, u skladu s MGFP-om morala se postići daljnja konsolidacija bankarskog sektora i GFFS je do 15. srpnja 2013. morao prodati banku Nea Proton.
(219)
Kao što je navedeno u odjeljku 7.5.2., na temelju plana restrukturiranja Banka se može smatrati održivim subjektom. Stoga se prenošenjem aktivnosti banke Nea Proton na Banku omogućuje ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti. Nadalje, činjenica da je banka Nea Proton u potpunosti integrirana u Banku i da nestaje kao samostalni konkurent čini dubinsko restrukturiranje prema zahtjevima u slučaju nedovoljne naknade za državnu potporu.
6.1.4.2. Vlastiti doprinos i podjela obveza
(220)
U Odluci o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton Komisija je izrazila sumnju jesu li troškovi restrukturiranja bili ograničeni na najmanju moguću mjeru. Te sumnje proizlaze iz opažanja da se banka Nea Proton nije mogla vratiti na dugoročnu samostalnu održivost bez visokih troškova. Integriranjem banke Nea Proton u Banku, veći subjekt s informatičkom infrastrukturom i strukturom za upravljanje rizicima, ta se pitanja rješavaju. Prodajom Banci pridonosi se ograničavanju troškova restrukturiranja na najmanju moguću mjeru.
(221)
U pogledu doprinosa dioničara i imatelja podređenog duga troškovima restrukturiranja, Komisija je već u uvodnoj izjavi 77. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton utvrdila da dioničari i imatelji podređenog duga nisu bili preneseni u banku Nea Proton, nego su ostali u Proton banci, odnosno subjektu koji je bio u likvidaciji. Stoga je Komisija smatrala da je postignuta dovoljna podjela obveza dioničara i imatelja podređenog duga.
6.1.4.3. Mjere kojima se ograničuje narušavanje tržišnog natjecanja
(222)
Što se tiče mjera kojima se ograničuje narušavanje tržišnog natjecanja, točkom 30. Komunikacije o restrukturiranju omogućuje se da se „procjena Komisije u pogledu potrebe za takvim mjerama temelji na veličini, rasponu i opsegu djelatnosti koje bi predmetna banka obavljala nakon provedbe vjerodostojnog plana restrukturiranja. Priroda i oblik takvih mjera ovisit će o dvama kriterija: prvo, o iznosu potpore i uvjetima te okolnostima u kojima je potpora dodijeljena, i drugo, o svojstvima jednog ili više tržišta na kojima će na banka primatelj poslovati.”
(223)
Što se tiče iznosa primljene potpore, Komisija uzima u obzir iznos ukupno primljene potpore u obliku kapitala od 2 111,6 milijuna EUR (Pr1, NP1, NP2, NP3), uz državnu potporu likvidnost u iznosu od 149,4 milijuna EUR (Pr3) i grčke državne vrijednosne papire u iznosu od 78 milijuna EUR (Pr2). Mjera Pr1 odgovarala je 4,6 % rizikom ponderirane imovine Banke u tom trenutku. Mjera NP1, financiranje manjka financijskih sredstava za prijenos djelatnosti iz Proton banke u banku Nea Proton odgovaralo je iznosu od oko 36 % rizikom ponderirane imovine Proton banke krajem 2010. ili 84 % rizikom ponderirane imovine u vrijeme njezina stvaranja. Unos početnog temeljnog kapitala koji je osigurao GFFS u banku Nea Proton, što je bilo dio mjere NP2, odgovarao je iznosu od oko 18,8 % rizikom ponderirane imovine potonje u trenutku njezina stvaranja. Unos dodatnog temeljnog kapitala, koji je bio dio mjere NP2, odgovarao je iznosu od oko 34,2 % rizikom ponderirane imovine banke Nea Proton (na temelju podataka od 31. prosinca 2012. (122)). Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 80. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton, mjere NP1 i NP2 predstavljale su više od 50 % rizikom ponderirane imovine Proton banke ili više od 130 % rizikom ponderirane imovine banke Nea Proton. Unos temeljnog kapitala prije prodaje Banci, odnosno mjera NP3, odgovarala je iznosu od oko 48,7 % rizikom ponderirane imovine banke Nea Proton (na temelju podataka od 31. svibnja 2013.). Zbog tih iznosa potpore u kombinaciji s nepostojanjem naknade potrebno je u znatnoj mjeri smanjiti prisutnost korisnika na tržištu.
(224)
Što se tiče tržišta na kojem je banka Nea Proton poslovala, u uvodnoj izjavi 82. Odluke o pokretanju postupka u pogledu banke Nea Proton, Komisija je istaknula da je Proton banka vrlo mala banka (otprilike 1 % tržišnog udjela ukupne imovine grčkih banaka) te su stoga toga imovina i obveze Proton banke, koje su bile prenesene u banku Nea Proton, bile relativno male u usporedbi s veličinom grčkog bankarskog sustava. Stoga je zaključila da bi se unatoč iznimno visokom iznosu potpore narušavanje tržišnog natjecanja koje je uzrokovala potpora banci Nea Proton moglo smatrati ograničenim.
(225)
Nadalje, aktivnosti banke Nea Proton bile su ponuđene konkurentima u okviru javne dražbe. Nakon prodaje banka Nea Proton prestala je postojati kao samostalni konkurent jer je bila u potpunosti integrirana s Bankom.
(226)
Komisija zaključuje da s obzirom na malu veličinu banke Nea Proton, javni postupak prodaje i činjenicu da banka Nea Proton neće nastaviti postojati kao samostalni konkurent, ne postoji neopravdano narušavanje tržišnog natjecanja unatoč vrlo visokom iznosu potpore i nepostojanju naknade.
6.1.4.4. Zaključak o spojivosti s Komunikacijom o restrukturiranju
(227)
Na temelju analize u prethodnim uvodnim izjavama 216. do 226. gore., Komisija zaključuje da prodaja banke Nea Proton i njezino integriranje u banku Nea Proton osigurava dugoročnu održivost, da je potpora ograničena na najmanju moguću mjeru i da nema neopravdanog narušavanja tržišnog natjecanja.
(228)
Sve bi mjere navedene u tablici 7. stoga trebale biti proglašene spojivima s unutarnjim tržištem.
6.2. PROCJENA POTPORE POVEZANE S NOVOM TT BANKOM
6.2.1. Postojanje i iznos potpore
(229)
Komisija mora procijeniti čine li mjere državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.
6.2.1.1. Postojanje potpore u obliku pokrića manjka financijskih sredstava za prenesenu imovine i obveze T banke (mjera T)
(230)
U uvodnim izjavama 26. do 32. Odluke o pokretanju postupaka u pogledu T banke Komisija je već utvrdila da mjera T, intervencija u okviru programa za likvidacije GJFDU-a i GFFS-a za pokrivanje manjka financijskih sredstava za imovinu i obveze prenesene na TT banku, čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. U uvodnoj izjavi 33. te Odluke Komisija je smatrala gospodarske djelatnosti T Banke koje su bile prenesene TT banci bile predmet državne potpore jer su nastavile postojati zbog primljene potpore.
6.2.1.2. Postojanje potpore u obliku dokapitalizacije dodijeljene TT banci u okviru mjere dokapitalizacije (mjera TT)
(231)
Dokapitalizacija TT banke u iznosu od 224,96 milijuna EUR koju je provela Grčka (mjera TT) dodijeljena je u okviru mjere dokapitalizacije koja je dio Programa potpore grčkim bankama (123). U Odluci kojom se taj program odobrava Komisija je zaključila da bi mjere dodijeljene u okviru tog programa činile državnu potporu. Stoga mjera TT čini potporu TT banci.
(232)
Kako je Komisija primijetila u uvodnoj izjavi 98. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke, Nova TT banka pruža zaštitu gospodarskim djelatnostima koje su se prije obavljale u okviru TT banke, uključujući T banku.
6.2.1.3. Postojanje potpore u obliku financiranja manjka financijskih sredstava u Novoj TT banci (mjera NTT1)
(233)
U uvodnim izjavama 53. do 57. Odluke o pokretanju postupaka u pogledu Nove TT banke Komisija je već utvrdila da mjera NTT1, intervencija GFFS-a koja obuhvaća manjak financijskih sredstava u Novoj TT banci čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. U uvodnoj izjavi 54. iste odluke Komisija je smatrala da je Nova TT banka stvarni korisnik te mjere s obzirom na to da Nova TT banka pruža zaštitu gospodarskim djelatnostima TT banke koja i dalje postoji zbog te primljene potpore.
6.2.1.4. Postojanje potpore u obliku unosa početnog temeljnog kapitala (mjera NTT2)
(234)
U uvodnim izjavama 49. do 52. Odluke o pokretanju postupaka u pogledu Nove TT banke Komisija je već utvrdila da mjera NTT2, unos početnog temeljnog kapitala koji je osigurao GFFS u iznosu od 500 milijuna EUR u korist Nove TT banke, čini državnu potporu Novoj TT banci u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.
6.2.1.5. Postojanje potpore Banci kao preuzimatelju Nove TT banke
(235)
Banka je stekla dionice Nove TT banke u okviru javnog i nediskriminirajućeg postupka nadmetanja. Prema informacijama dobivenima od grčkih nadležnih tijela 15. srpnja 2013., financijski savjetnik obratio se velikom broju inozemnih i grčkih banaka i ulagatelja, a samo su četiri najveće grčke banke dostavile konačne ponude. Na temelju činjenice da se financijski savjetnik obratio velikom broju banaka Komisija može zaključiti da je postupak nadmetanja bio javan i nediskriminirajući. Ponuda Banke smatrala se najboljom uzimajući u obzir iznos i vrstu ponuđene naknade.
(236)
Točnije, u Banci su pristali GFFS-u platiti ukupni iznos od 681 milijuna EUR u obliku novoizdanih redovnih dionica. Druga najviša ponuda bila je ponuda u novcu u iznosu od 500 milijuna EUR. Ona je stoga bila 26,58 % niža od ponude Banke. Prema pismu Grčke središnje banke od 8. srpnja 2013., nijedna ponuda u novcu domaćih banaka ne može se uzeti u obzir jer se i dalje oslanjanju na financiranje iz Eurosustava, a ponajviše se ne mogu uzeti u obzir ako primaju likvidnosnu pomoć u izvanrednim situacijama. Druga najviša ponuda stoga nije bila u skladu sa zahtjevima Grčke središnje banke.
(237)
Isto je tako potrebno napomenuti da je u okviru kupoprodajnog ugovora GFFS primio 1 418,75 milijuna novih redovnih dionica Banke po ponudbenoj cijeni od 0,48 EUR za svaku dionicu (124). Vlasnički udjeli GFFS-a u Banci povećali su se s 93,55 % na 95,23 %.
(238)
Stoga Komisija zaključuje da preuzimanje ne čini potporu kupcu.
6.2.1.6. Zaključak o postojanju potpore
(239)
Na temelju prethodno navedenog, Komisija smatra da mjere T, TT, NTT1 i NTT2 čine državnu potporu. Što se tiče mjere T, Komisija zaključuje da je potpora koristila djelatnostima T banke jer su bile prenesene TT banci i kasnije Novoj TT banci. Što se tiče mjere TT, Komisija zaključuje da je ona koristila djelatnostima TT banke koje su bile prenesene Novoj TT banci. Korisnik mjera NTT1 i NTT2 jest Nova TT banka.
(240)
Stoga je Komisija zaključila da su gospodarske djelatnosti T banke, zaštićene u TT banci i kasnije u Novoj TT banci, bile predmet potpore u obliku dokapitalizacije u iznosu od 677 milijuna EUR, dok su djelatnosti koje je provela TT banka koje je štitila Nova TT banka bile predmet državne potpore u obliku kapitala u iznosu od 4 457,96 milijuna EUR (mjere TT, NTT1, i NTT2).
Tablica 10
Pregled ukupne potpore koju su primile T banka, TT banka i Nova TT banka
Korisnik potpore
Mjera
Opis
Iznos potpore (u milijuna EUR)
Djelatnosti T-banke
T
Financiranje manjka financijskih sredstava za prijenos iz T-a u TT
677
Djelatnosti TT banke
TT
Dokapitalizacija
224,96
Djelatnosti Nove TT banke
NTT1
Financiranje manjka financijskih sredstava za prijenos iz TT banke u Novu TT banku
3 732,6
NTT2
Početni temeljni kapital
500
6.2.2. Pravna osnova za procjenu spojivosti
(241)
Člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora Komisiju se ovlašćuje da utvrdi spojivost potpore s unutarnjim tržištem ako joj je svrha „otklanjanje ozbiljnih poremećaja u gospodarstvu neke države članice”.
(242)
Kao što je objašnjeno u uvodnim izjavama 199. i 200., pravna osnova za procjenu mjere potpore grčkim bankama trebao bi trenutačno biti članak 107. stavak 3. točka (b) Ugovora.
(243)
Kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi 201., kako bi potpora bila usklađena s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora, ona mora biti u skladu s općim kriterijima spojivosti: primjerenošću, nužnošću i razmjernošću.
(244)
Načela za procjenu mjera potpora prvobitno su bila utvrđena u Komunikaciji o bankarstvu iz 2008.
(245)
Komunikacijom o dokapitalizaciji (125) utvrđuju se daljnje smjernice na razini naknade potrebne za dokapitalizaciju koju provodi država.
(246)
Konačno, Komisija je u Komunikaciji o restrukturiranju (126) objasnila na koji će način procijeniti planove restrukturiranja. U svojoj će procjeni plana restrukturiranja Banke u okviru Komunikacije o restrukturiranju Komisija u obzir uzeti sve mjere navedene u tablici 8.
6.2.3. Spojivost mjera potpore u okviru Komunikacije o bankarstvu iz 2008. i Komunikacije o dokapitalizaciji
6.2.3.1. Spojivost mjere T s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008. i Komunikacijom o dokapitalizaciji
(247)
Što se tiče mjere T, u svojoj Odluci o T banci Komisija je utvrdila da se intervencijom ispunjuju zahtjevi iz članka 107. stavka 3. točke (b) Ugovora te je odlučila da je spojiva s unutarnjim tržištem zbog financijske stabilnosti u razdoblju od šest mjeseci od datuma donošenja te Odluke. Grčka nadležna tijela nisu dostavila ažurirani plan restrukturiranja za TT banku u kojem je u obzir uzeto integriranje djelatnosti T banke u TT banku prije završetka tog šestomjesečnog razdoblja. No u uvodnoj izjavi 83. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke Komisija je smatrala da je propust bio razumljiv jer je u međuvremenu donesena odluka o likvidaciji TT banke. Budući da su grčka nadležna tijela dostavila plan restrukturiranja za Novu TT banku u siječnju 2013. i ažurirani plan u ožujku 2013., od kojih se oba plana bave djelatnostima prenesenima iz T banke u TT banku, Komisija je u svojoj Odluci o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke privremeno odobrila mjeru T kao potporu za sanaciju dok se ne donese konačna odluka o mjerama T, TT, NTT1 i NTT2.
6.2.3.2. Spojivost mjere TT s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008.
(248)
U svojoj Odluci od 19. studenoga 2008. (127) Komisija je već zaključila da je mjera TT, dodijeljena u svibnju 2009. u okviru dokapitalizacijske mjere koja je dio Programa potpore grčkim bankama, spojiva potpora za sanaciju u okviru Komunikacije o bankarstvu iz 2008. Odluka od 19. studenog 2008. nije se odnosila na Komunikaciju o dokapitalizaciji koja tada nije bila donesena.
6.2.3.3. Spojivost mjera NTT1 i NTT2 s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008. i Komunikacijom o dokapitalizaciji
(249)
Komisija je već privremeno odobrila mjere NTT1 i NTT2 kao potporu za sanaciju u Odluci o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke.
6.2.4. Spojivost mjera potpore T, TT, NTT1 i NTT2 s Komunikacijom o restrukturiranju
6.2.4.1. Nedostatak primjerene naknade potpore: potrebno je uzeti u obzir pri procjeni u okviru Komunikacije o restrukturiranju
(250)
U uvodnoj izjavi 45. Odluke o T banci, Komisija je napomenula da GJFDU i GFFS vjerojatno neće nadoknaditi novac i da je stoga financiranje manjka financijskih sredstava za prijenos iz T banke u TT banku slično bespovratnim sredstvima. Nadalje, kao što je zaključeno u uvodnoj izjavi 101. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke, GFFS bi mogao očekivati da će nadoknaditi samo dio svog unosa početnog temeljnog kapitala od 500 milijuna EUR (mjera NTT2). Nadalje, Komisija je primijetila da neće biti naknade za GFFS za pokrivanje manjka financijskih sredstava za prijenos iz TT banke u Novu TT banku (mjera NTT1) i vrlo je mala vjerojatnost da će GFFS nadoknaditi znatniji dio iznosa od 3,7 milijarde EUR. Konačno, Komisija je napomenula da država vrlo vjerojatno neće nadoknaditi nikakav iznos povezan s mjerom TT jer su njezina potraživanja iz vlasničkog kapitala, povezana s povlaštenim dionicama izdanima u svibnju 2009., ostala u TT banci koja je u likvidaciji.
(251)
Kako je navedeno u uvodnim izjavama 77. i 102. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke, nepostojanjem naknade potiče se potreba za dubinskim restrukturiranjem u pogledu mjera održivog poslovanja i u pogledu mjera kojima se ograničuje narušavanje tržišnog natjecanja.
6.2.4.2. Dugoročna održivost djelatnosti Nove TT banke s pomoću prodaje
(252)
Točkom 21. Komunikacije o restrukturiranju navodi se da je u slučajevima u kojima se kreditna institucija u poteškoćama vjerojatno ne može ponovno uspostaviti dugoročnu održivost potrebno razmotriti njezinu redovnu likvidaciju ili prodaju.
(253)
U odjeljku 3.2.4.1. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke Komisija je izrazila ozbiljnu sumnju u pogledu mogućnosti Nove TT banke da ponovno uspostavi dugoročnu samostalnu održivost i u pogledu postizanja planiranog rasta prihoda Nove TT banke. Nadalje, istaknuli su da je Nova TT banka poduzela samo ograničeni broj mjera za ostvarivanje dobiti i da kod Nove TT banke nije bilo mjera u pogledu smanjenja troškova zaposlenika i racionalizacije mreže podružnica. Upućeno je i na sinergije koje bi se mogle postići integriranjem Nove TT banke u veliki financijski subjekt.
(254)
U tom se smislu točkom 17. Komunikacije o restrukturiranju pojašnjava da se prodajom banke u poteškoćama drugoj financijskoj instituciji može pridonijeti ponovnom uspostavljanju dugoročne održivosti ako je kupac održiv te može apsorbirati prijenos banke u poteškoćama i pomoći u obnovi tržišnog povjerenja. Nadalje, u skladu s MGFP-om, prodaja Nove TT banke imala je prioritet, uzimajući u obzir javni interes i financijsku stabilnost te zaštitu imovine GFFS-a.
(255)
Kao što je navedeno u odjeljku 7.5.2., na temelju plana restrukturiranja Banka se može smatrati održivim subjektom. Stoga se prijenosom djelatnosti Nove TT banke na Banku omogućuje ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti. Nova TT banka prestaje postojati kao neovisni konkurent. Spajanje poslovanja Nove TT banke i Banke dovršeno je 14. travnja 2014. Mreža podružnica Grčke poštanske banke smanjit će se (Banka namjerava zadržati zaštićeni naziv „Grčka poštanska banka” za određene podružnice, dok zaštićeni naziv „T-banka” neće zadržati i mreža podružnica T-banke uskoro će u potpunosti biti zatvorena) u kombinaciji s potpuno integriranjem poslovanja jedinice za potporu i ostalih službi u sjedište Banke. Komisija je zaključila da se planom restrukturiranja osigurava postizanje dubinskog restrukturiranja kako se zahtijeva u slučaju nedovoljne naknade.
6.2.4.3. Vlastiti doprinos i podjela obveza
(256)
Sumnje Komisije izražene u uvodnoj izjavi 99. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke koje se odnose na činjenicu jesu li se troškovi restrukturiranja povećali s obzirom na restrukturiranje Nove TT banke na samostalnoj osnovi, riješile su se Programom o dobrovoljnom odlasku (128) koji je Nova TT banka samostalno provela u srpnju 2013. i prodajom Nove TT banke Banci. Točnije, racionalizacijom mreže podružnice, potpunom integracijom T banke i potpuno integracijom poslovanja Nove TT banke u Banku ograničavaju se troškovi restrukturiranja na najmanju moguću mjeru.
(257)
U pogledu podjele obveza dioničara i imatelja podređenog duga Komisija je već u uvodnoj izjavi 100. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke utvrdila da dioničari i imatelji podređenog duga nisu bili preneseni u Novu TT banku, nego su ostali u TT banci, odnosno subjektu koji je bio u likvidaciji. Stoga je Komisija smatrala da je postignuta dovoljna podjela obveza dioničara i imatelja podređenog duga.
(258)
Komisija tako smatra da su troškovi restrukturiranja ograničeni na najmanju moguću mjeru i da je postignuta dovoljna podjela obveza. Međutim, kao što je već zaključeno u uvodnoj izjavi (251)., nepostojanjem naknade potaknuta je potreba za dubinskim restrukturiranjem u pogledu mjera održivog poslovanja i u pogledu mjera kojima se ograničuje narušavanje tržišnog natjecanja.
6.2.4.4. Mjere kojima se ograničuje narušavanje tržišnog natjecanja
(259)
Što se tiče mjera kojima se ograničuje narušavanje tržišnog natjecanja, točkom 30. Komunikacije o restrukturiranju omogućuje se da se „procjena Komisije u pogledu potrebe za takvim mjerama temelji na veličini, rasponu i opsegu djelatnosti koje bi predmetna banka obavljala nakon provedbe vjerodostojnog plana restrukturiranja. Priroda i oblik takvih mjera ovisit će o dvama kriterijima: prvo, o iznosu potpore i uvjetima te okolnostima u kojima je potpora dodijeljena, i drugo, o svojstvima jednog ili više tržišta na kojima će na banka primatelj poslovati”.
(260)
Što se tiče iznosa primljene potpore, Komisija podsjeća da je u uvodnoj izjavi 104. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke napomenula da je Nova TT banke primila 4,6 milijarde EUR potpore (mjere NTT1 i NTT2), što predstavlja više od 70 % rizikom ponderirane imovine TT banke i više od 90 % rizikom ponderirane imovine Nove TT banke. Dalje je Komisija napomenula da je TT banka (koja je pravni subjekt koji je prethodno provodio djelatnosti koje su bile zaštićene u Novoj TT banci) prethodno primila potporu u okviru Programa potpore grčkim bankama (129). TT banka prvu je dokapitalizaciju od 224,96 milijuna EUR primila u obliku povlaštenih dionica (mjera TT), što je tada bilo jednako 2,9 % rizikom ponderirane imovine. Nadalje, nakon likvidacije T banke, djelatnosti T banke koje su bile prenesene u TT banku bile su predmet potpore za likvidaciju u iznosu od oko 678 milijuna EUR (mjera T), što je bilo jednako iznosu od 37,7 % rizikom ponderirane imovine T banke na referentni datum spajanja (31. ožujka 2011.). Zbog tih iznosa potpore u kombinaciji s nepostojanjem naknade potrebno je duboko restrukturiranje.
(261)
S druge strane, u uvodnoj izjavi 104. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke, Komisija je istaknula okolnosti u kojima je potpora dodijeljena. Točnije, čini se da znatan dio gubitaka koji su nastali u TT banci posljednjih godina nije proizašao iz aktivnosti povezanih s preuzimanjem rizika nego iz ulaganja u grčke državne obveznice. Komisija je isto tako primijetila da su visoki gubici po kreditima u pogledu pozajmljivanja stanovništvu i poduzećima uglavnom proizlazili iz iznimno duboke i duge recesije, a ne zbog rizičnog kreditiranja. Stoga se čini da se potporom stvorio samo mali broj slučaja narušavanja tržišnog natjecanja. Međutim, Komisija je primijetila da je razmjerno svojoj veličini TT banka imala puno više grčkih državnih obveznica nego druge banke u Grčkoj, što je čimbenik koji odražava neprimjereno preuzimanje rizika.
(262)
Kao što je već napomenuto, Nova TT banka prestaje postojati kao nezavisni konkurent koji samostalno određuje svoju politiku. Plan restrukturiranja Banke temelji se na pretpostavci potpune integracije Nove TT banke, čak i ako Banka nastavi upotrebljavati zaštićeni naziv „Grčka poštanska banka” za neke podružnice i proizvode.
(263)
Što se tiče tržišta na kojemu je Nova TT banka poslovala, u uvodnoj izjavi 106. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Nove TT banke Komisija je istaknula da je TT banka u Grčkoj bila srednje velika banka (oko 6 % tržišnog udjela depozita) te su imovina i obveze TT banke, koje su bile prenesene u Novu TT banku bile relativno male u usporedbi s veličinom grčkog bankarskog sustava. Stoga su zaključili da bi se unatoč iznimno velikom iznosu potpore narušavanje tržišnog natjecanja koje je uzrokovala potpora Novoj TT banci moglo smatrati prilično ograničenim.
(264)
Planirano smanjenje mreže podružnica Grčke poštanske banke sa smanjenjem od oko 50 podružnica (130) od njih ukupno 196, dodatno se potvrđuje procjena u uvodnoj izjavi 263. da bi se narušavanje tržišnog natjecanja uzrokovano potporom Novoj TT banci moglo smatrati prilično ograničenim.
(265)
Nadalje, djelatnosti Nove TT banke bile su ponuđene konkurentima u okviru javne i nediskriminirajuće dražbe.
(266)
Znatan dio mjera potpore NTT1 i NTT2 bio je potreban zbog otpisa duga u korist države (u obliku programa UPS-a) i zbog iznimno duboke recesije, a ne kao posljedica neprimjerenog kreditiranja. Uz to, djelatnosti Nove TT banke bile su male, postupak prodaje javan, transparentan i nediskriminirajući te Nova TT banka neće nastaviti postojati kao neovisni konkurent. Stoga je Komisija zaključila da unatoč iznosu potpore i nepostojanju primjerene naknade za dodijeljenu državnu potporu ne postoji neopravdano narušavanje tržišnog natjecanja.
6.2.4.5. Zaključak o spojivosti mjera potpore T, TT, NTT1 i NTT2 s Komunikacijom o restrukturiranju.
(267)
Komisija je zaključila da se prodajom Nove TT banke Banci i povezanim restrukturiranjem Novoj TT banci osigurava dugoročna održivost, ograničenje potpore na najmanju moguću mjeru i nepostojanje neopravdanog narušavanja tržišnog natjecanja.
(268)
Sve bi mjere navedene u tablici 8. trebale biti proglašene spojivima s unutarnjim tržištem.
7. PROCJENA POTPORE DODIJELJENE BANCI
7.1. POSTOJANJE I IZNOS POTPORE
(269)
Komisija mora utvrditi postojanje državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.
7.1.1. Postojanje potpore u obliku mjera dodijeljenih u okviru Programa potpore grčkim bankama
7.1.1.1. Državna potpora za likvidnost dodijeljena u mjera osiguranja jamstva i zaduživanja izdavanjem državnih obveznica (mjera L1)
(270)
Komisija je već utvrdila u odlukama kojima se odobrava i produljuje Program potpore grčkim bankama (131) da potpora za likvidaciju dodijeljena u okviru tog programa čini potporu. Nepodmireni iznos jamstava od 15. travnja 2011. iznosio je 13 600 milijuna EUR te je 30. studenoga 2013. dosegao 13 932 milijuna EUR. Buduće potpore za likvidnost dodijeljene u okviru tog programa isto bi tako činile potporu.
7.1.1.2. Državna dokapitalizacija dodijeljena u okviru Programa dokapitalizacije (mjera A).
(271)
Komisija je već utvrdila u Odluci o Programu potpore grčkim bankama od 19. studenoga 2008. da će dokapitalizacija koja će se dodijeliti u okviru mjere dokapitalizacije u okviru tog programa činiti potporu. Banka je primila 950 milijuna EUR u obliku povlaštenih dionica koje predstavljaju 2 % rizikom ponderirane imovine (132) Banke.
(272)
Grčka je 2010. uvela nekoliko izmjena tehničkih parametara tih povlaštenih dionica. S obzirom na to da se promjenama povećava naknada države, automatskim povećanjem kupona za 2 % svake godine ako se povlaštene dionice ne otkupe u roku od pet godina, Komisija zaključuje da preinake tehničkih parametara Banci ne osiguravaju nikakvu prednost te stoga ne uključuju dodatnu državnu potporu.
7.1.2. Postojanje potpore u o obliku likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država (mjera L2)
(273)
U točki 51. Komunikacije o bankarstvu iz 2008. Komisija je objasnila da osiguravanje sredstava središnjih banaka financijskim institucijama ne čini potporu ako su ispunjena četiri kumulativna uvjeta u pogledu solventnosti financijske ustanove, jamstva ustanove, kamatne stope naplaćene financijskoj instituciji i nepostojanje protujamstava države. Budući da likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država i koja je pružena Banci nije u skladu s ta četiri kumulativna uvjeta, ponajprije jer ima državno jamstvo i dodjeljuje se zajedno s drugim mjerama potpore, ona čini potporu.
(274)
Likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država u skladu je s uvjetima utvrđenima u članku 107. stavku 1. Ugovora. Kao prvo, kako ova mjera uključuje državno jamstvo u korist Grčke središnje banke, sve gubitke snosit će država. Stoga ova mjera uključuje državna sredstva. U okviru likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama bankama se omogućuje dobivanje sredstava u vrijeme kad one nemaju pristup međubankovnim tržištima financiranja i redovnim aktivnostima refinanciranja Eurosustava. Stoga se na temelju likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država Banci odobrava prednost. S obzirom na to da je likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama ograničena na bankarski sektor, ta je mjera selektivna. Uz to, s obzirom na to da se na temelju likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država Banci omogućuje nastavak poslovanja na tržištu i sprječava je u nepodmirivanju obveza i napuštanju tržišta, njome se narušava tržišno natjecanje. Budući da je Banka aktivna u drugim državama članicama i da financijske institucije iz drugih država članica posluju ili bi mogle biti zainteresirane za poslovanje u Grčkoj, prednost dana Banci utječe na trgovinu među državama članicama.
(275)
Likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država (mjera L2) čini državu potporu. Iznos likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država s vremenom se razlikovao. Na dan 31. prosinca 2012. iznosio je oko 12 milijardi EUR.
7.1.3. Postojanje potpore u obliku mjera dodijeljenih preko GFFS-a
7.1.3.1. Prva dokapitalizacija za premošćivanje (mjera B1)
(276)
U odjeljku 5.1. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke Komisija je već zaključila da prva dokapitalizacija za premošćivanje čini državnu potporu. Primljeni kapital iznosio je 3 970 milijuna EUR.
7.1.3.2. Druga dokapitalizacija za premošćivanje (mjera B2)
(277)
Mjera B2 provedena je s pomoću sredstava iz GFFS-a koja su, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 47. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke, uključivala državna sredstva.
(278)
Što se tiče postojanja prednosti, mjerom B2 povećala se stopa kapitala Banke na razinu kojom se omogućilo daljnje funkcioniranje na tržištu i pristup financiranju iz Eurosustava. Nadalje, naknada mjere B2 sastoji se od obračunanih kamata na obveznice EFFS-a i dodatne provizije od 1 %. Zbog toga što je naknada očigledno niža od naknade sličnih instrumenata kapitala na tržištu, Banka zasigurno ne bi mogla prikupiti taj kapital po takvim uvjetima na tržištu. Stoga je mjerom B2 Banci dana prednost na temelju odobrenih državnih sredstava. A obzirom na to da je mjera dostupna samo Banci, ona je po svojoj prirodi selektivna.
(279)
Kao rezultat mjere B2, ojačan je položaj Banke jer su Banci osigurana financijska sredstva potrebna za nastavak ispunjavanja kapitalnih zahtjeva, dovodeći na taj način do narušavanja tržišnog natjecanja. Budući da je Banka aktivna na ostalim europskim bankarskim tržištima i da financijske institucije iz drugih država članica posluju u Grčkoj, ponajprije na tržištu osiguranja, mjera B2 vjerojatno će utjecati na trgovinu među državama članicama.
(280)
Komisija smatra da mjera B2 čini državnu potporu. Nacionalna tijela prijavila su je kao potporu. Primljeni kapital iznosio je 1 341 milijuna EUR.
7.1.3.3. Dopis o preuzimanju obveze (mjera B3)
(281)
Mjerom B3 GFFS se obvezao osigurati dodatni kapital nužan za završavanje dokapitalizacije Banke do iznosa koji je zatražila Grčka središnja banka u okviru testiranja otpornosti na stres u 2012. GFFS svoja sredstva dobiva od države. Stoga Komisija zaključuje da se dopisom preuzimaju obveze u pogledu državnih sredstava. Okolnosti u kojima GFFS može dodijeliti potporu financijskim institucijama precizno su određene i ograničene zakonom. Shodno tome, upotreba tih državnih sredstava pripisiva je državi. GFFS obvezao se da će osigurati 528 milijuna EUR dodatnog kapitala.
(282)
Dopisom o preuzimanju obveze Banci je dodijeljena prednost jer su iz Banke deponentima pružili uvjerenje da će Banka moći prikupiti cjelokupni iznos kapitala koji je morala prikupiti, odnosno GFFS bi osigurao kapital ako ga Banka ne uspije prikupiti na tržištu. Tom se preuzetom obvezom isto tako olakšava prikupljanje privatnog kapitala na tržištu jer su ulagatelji uvjereni da će GFFS osigurati kapital ako Banka ne može pronaći dio kapitala na tržištu. Nijedan ulagatelj ne bi prihvatio preuzimanje obveze prije nego što bude upoznat s uvjetima dokapitalizacije, a u to vrijeme Banka nije imala pristup tržištu kapitala.
(283)
Budući da je Banka aktivna na ostalim europskim bankarskim tržištima i da financijske institucije iz drugih država članica posluju u Grčkoj, ponajprije na tržištu osiguranja, mjera B3 vjerojatno će utjecati na trgovinu među državama članicama i narušiti tržišno natjecanje.
(284)
Mjera B3 stoga čini potporu i kao državnu potporu prijavile su je grčka nadležna tijela 27. prosinca 2012.
7.1.3.4. Dokapitalizacija iz proljeća 2013. (mjera B4)
(285)
Dokapitalizacija iz proljeća 2013. (mjera B4) konverzija je prve i druge dokapitalizacije za premošćivanje (mjere B1 i B2) i dopisa o preuzimanju obveze (mjera B3) u trajnu dokapitalizaciju od 5 839 milijuna EUR u redovnim dionicama. Budući da je mjera B4 konverzija potpore koja je već dodijeljena, ona i dalje uključuje državna sredstva, ali se njome ne povećava nominalni iznos potpore. Međutim, njome se povećava prednost Banci (a stoga i narušavanje tržišnog natjecanja) jer se radi o trajnoj dokapitalizaciji, a ne privremenoj dokapitalizaciji kao što je slučaj s mjerama B1 i B2. U usporedbi s mjerom B3, koja predstavlja samo preuzetu obvezu, a ne i stvarnu dokapitalizaciju, mjerom B4 povećava se adekvatnost kapitala Banke te stoga ima više prednosti.
(286)
Komisija napominje da takva potpora nije bila dodijeljena svim bankama koje posluju u Grčkoj. Što se tiče narušavanja tržišnog natjecanja i učinka na trgovinu, Komisija napominje na primjer da se potporom Banci omogućio nastavak poslovanja u drugim državama članicama, kao što su Rumunjska ili Bugarska. Likvidacija Banke dovela bi do okončanja aktivnosti u inozemstvu likvidacijom tih djelatnosti ili prodajom poslovanja. Uz to, djelatnosti osiguranja Grčke središnje banke natječu se na tržištu s djelatnostima podružnica društava za osiguranje iz ostalih država članica. Stoga se mjerom narušava tržišno natjecanje i njome se utječe na trgovinu među državama članicama. Mjera B4 stoga čini državnu potporu.
7.1.3.5. Zaključak o mjerama B1, B2, B3 i B4
(287)
Mjere B1, B2, B3 i B4 čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Iznos državne potpore uključen u mjere B1, B2, B3 i B4 jest 5 839 milijuna EUR, što je bio i iznos državne potpore koju je GFFS platio Banci.
(288)
U točki 31. Komunikacije o restrukturiranju navodi se da Komisija, osim apsolutnog iznosa potpore, u obzir mora uzeti potporu „povezanu s rizikom ponderiranom imovinom banke”. Mjere B1, B2, B3 i B4 dodijeljene su tijekom razdoblja od jedne godine, od travnja 2012. do svibnja 2013. Tijekom tog razdoblja promijenila se rizikom ponderirana imovina Banke. Stoga se postavlja pitanje na kojoj bi se razini rizikom ponderirana imovina trebala upotrebljavati, odnosno, na onoj koja je postojala na početku razdoblja ili na onoj koja je postojala na kraju razdoblja. Mjerama B1, B2, B3 i B4 cilj je pokriti potrebu za kapitalom koju je utvrdila Grčka središnja banka u ožujku 2012. (testiranje otpornosti na stres iz 2012.). Drugim riječima, potrebe kapitala koje su tim mjerama pokrivene već su postojale u ožujku 2012. Komisija stoga smatra da bi iznos potpore uključen u mjere B1, B2, B3 i B4 trebalo usporediti s rizikom ponderiranom imovinom Banke na dan 31. ožujka 2012. Komisija je isto tako podsjetila da Grčka središnja banka, nakon dokapitalizacije u ožujku 2012. do proljeća 2013., nije u obzir uzela preuzimanja grčkih banaka s ciljem usklađenja - prema gore ili prema dolje - njihovih potreba za kapitalom. Tim se čimbenikom dalje dokazalo da su mjere B1, B2, B3 i B4 bile mjere potpore povezane s parametrom Banke kakav je postojao na dan 31. ožujka 2012.
(289)
Prva i druga dokapitalizacija za premošćivanje i dopis o preuzimaju obveze zajedno su iznosili 5 839 milijuna EUR. Taj iznos predstavlja 13,8 % rizikom ponderirane imovine Banke na dan 31. ožujka 2012.
7.1.3.6. Preuzeta obveza u pogledu dokapitalizacije iz 2014. (mjera C)
(290)
Banka je 31. ožujka 2014. od GFFS-a primila dopis o preuzimanju obveze kojim se GFFS obvezao na sudjelovanje u povećanju temeljnog kapitala Banke u iznosu od najviše 2 864 milijuna EUR (mjera C). Zbog razloga objašnjenih u uvodnoj izjavi 277., tom se mjerom uključuje upotreba državnih sredstava. Tom se mjerom stvara prednost za Banku jer se njome osigurava da Banka pronađe kapital koji joj je potreban, čime će se deponentima pružiti osiguranje i olakšati im prikupljanje kapitala od privatnih ulagatelja.
(291)
Ako privatni ulagatelji ne upišu cijeli iznos povećanja kapitala, GFFS mora dokapitalizirati Banku primjenjujući pismo o preuzimanju obveze. Takva bi dokapitalizacija, u usporedbi s dopisom o preuzimanju obveza, činila veću prednost u korist Banke. Za razliku od samog pisma o preuzimanju obveze, stvarnom dokapitalizacijom povećava se adekvatnost kapitala Banke.
(292)
Ni pismo o preuzimanju obveza ni njegova moguća provedba u obliku stvarne dokapitalizacije nisu u skladu s načelom ulagatelja u tržišnom gospodarstvu. Čak i da su u GFFS-u planirali kupnju novih dionica po istoj cijeni kao i privatni ulagatelji, okolnosti sudjelovanja GFFS-a jako se razlikuju od onih privatnih ulagatelja koji će upisati nove dionice. GFFS se obvezao na upis cijelog povećanja temeljnog kapitala ako je to potrebno prije nego se bilo koji privatni ulagatelj službeno obveže na kupnju dionica. Privatni ulagatelji koji kupuju nove dionice bit će sigurni da će u svakom slučaju Banka prikupiti cijeli iznos potrebnog kapitala jer će GFFS služiti kao zaštita i kupiti sve dionice koje nisu upisali privatni ulagatelji. Kao drugo, GFFS će sudjelovat samo ako postoji dovoljna potražnja privatnih ulagatelja na donjoj granici objavljenog raspona cijena. Na taj će način GFFS osigurati kapital koji Banka ne može pronaći na tržištu po istoj cijeni po dionici. Posljedično, GFFS osigurava kapital za iznos ili po cijeni koju tržište nije spremno osigurati.
(293)
S obzirom na to da je dodijeljena samo Banci, mjera C je selektivna. Položaj Banke ojačan je jer su Banci osigurana financijska sredstva potrebna za nastavak ispunjavanja kapitalnih zahtjeva koje je odredila Grčka središnja banka. Stoga ona predstavlja prednost kojom se narušava tržišno natjecanje. Budući da je Banka aktivna na ostalim europskim bankarskim tržištima i da financijske institucije iz drugih država članica posluju u Grčkoj, ponajprije na tržištu osiguranja, mjera C vjerojatno će utjecati na trgovinu među državama članicama.
(294)
Preuzeta obveza u pogledu dokapitalizacije iz 2014. čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Iznos potpore uključen u tu mjeru jest 2 864 milijuna EUR, što predstavlja 7,5 % rizikom ponderirane imovine Banke na dan 31. prosinca 2013. (133)
(295)
Ako GFFS zaista dodatno dokapitalizira Banku provodeći tu preuzetu obvezu, povećat će se prednost Banke i narušavanje tržišnog natjecanja, ali se neće povećati nominalni iznos potpore (134).
7.1.4. Zaključak o postojanju i ukupnom iznosu primljene potpore
(296)
Mjere A, B1, B2, B3, B4 i C čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.
Tablica 11
Pregled ukupne potpore koju je primila Banka
Oznaka
Mjera
Vrsta mjere
Iznos potpore
Potpora/rizikom ponderirana imovina
A
Povlaštene dionice
Potpora u obliku kapitala
950 milijuna EUR
2 %
B1 B2 B3 B4
Prva dokapitalizacija za premošćivanje
Druga dokapitalizacija za premošćivanje
Dopis o preuzimanju obveza
Dokapitalizacija iz proljeća 2013.
Potpora u obliku kapitala
5 839 milijuna EUR
13,8 %
C
Preuzeta obveza u pogledu dokapitalizacije za 2014.
Preuzeta obveza u pogledu osiguranja potpore u obliku kapitala
2 864 milijuna EUR
7,5 %
Ukupna potpora u obliku kapitala dodijeljena Banci
9 653 milijuna EUR
15,8 %
Ukupni kapital isplaćen Banci
6 789 milijuna EUR (moglo bi se povećati na 9 653 milijuna EUR ako GFFS mora osigurati cijeli iznos povećanja kapitala iz travnja 2014.)
23,7 %
Oznaka
Mjera
Vrsta mjere
Nominalni iznos potpore
L1
Potpora za likvidnost
Jamstvo
13 932 milijuna EUR
Od 30. studenoga 2013.
L2
Likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država
Financiranje i jamstvo
12 000 milijuna EUR
Od 31. prosinca 2012.
Ukupna potpora u obliku kapitala dodijeljena Banci
25 932 milijuna EUR
7.2. PRAVNA OSNOVA ZA PROCJENU SPOJIVOSTI
(297)
Kao što je zaključeno u uvodnoj izjavi 200., pravna osnova za procjenu mjera potpore trebao bi biti članak 107. stavak 3. točka (b) Ugovora (135).
(298)
Tijekom financijske krize Komisija je izradila kriterije spojivosti za različite vrste mjera potpora. Načela za procjenu mjera potpora prvobitno su bila utvrđena u Komunikaciji o bankarstvu iz 2008.
(299)
Smjernice za mjere dokapitalizacije mogu se pronaći u Komunikaciji o dokapitalizaciji i Komunikaciji o produženju iz 2011.
(300)
Komunikacijom o restrukturiranju definira se pristup koji je Komisija donijela u pogledu procjene planova restrukturiranja, ponajprije potreba za ponovnim uspostavljanjem održivosti, kako bi se osigurao odgovarajući doprinos od korisnika i ograničilo narušavanje tržišnog natjecanja.
(301)
Okvir je dopunjen Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. koja se primjenjuje na mjere potpore prijavljene nakon 1. kolovoza 2013.
7.2.1. Pravna osnova za procjenu spojivosti potpore za likvidnost Banci (mjera L1)
(302)
Potpora za likvidnost koju je Banka već primila konačno je odobrena sukcesivnim odlukama kojima se odobravaju mjere u okviru Programa potpore grčkim bankama i izmjenama i produženjima Programa (136). Sve buduće potpore za likvidnost za Banku morat će se dodijeliti u okviru programa koji je Komisija propisno odobrila. Uvjete takve potpore morat će odobriti Komisija prije nego što potpora bude dodijeljena te se stoga ne mora dodatno ocjenjivati u ovoj odluci.
7.2.2. Pravna osnova za procjenu spojivosti povlaštenih dionica (mjera A)
(303)
Dokapitalizacija dodijeljena u 2009. u obliku povlaštenih dionica (mjera A) dodijeljena je u okviru mjere dokapitalizacije odobrene 2008. kao dio Programa potpore grčkim bankama u okviru Komunikacije o bankarstvu iz 2008. Stoga se ne mora ponovno procjenjivati u okviru Komunikacije o bankarstvu iz 2008., nego samo u okviru Komunikacije o restrukturiranju.
7.2.3. Pravna osnova za procjenu spojivosti likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država (mjera L2)
(304)
Usklađenost likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država (mjera L2) najprije je potrebno procijeniti na temelju Komunikacije o bankarstvu iz 2008. i Komunikacije o produženju iz 2011. Sve likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koje jamči država dodijeljene nakon 1. kolovoza 2013. obuhvaćene su Komunikacijom o bankarstvu iz 2013.
7.2.4. Pravna osnova za procjenu spojivosti dokapitalizacija koje je proveo GFFS (mjere B1, B2, B3 i B4)
(305)
Usklađenost dokapitalizacija koje je proveo GFFS (mjere B1, B2, B3 i B4), ponajprije u pogledu naknade, najprije je potrebno procijeniti na temelju Komunikacije o bankarstvu iz 2008., Komunikacije o dokapitalizaciji i Komunikacije o produženju iz 2011. U Odluci o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke Komisija je izrazila dvojbe u pogledu spojivosti mjere B1 s tim komunikacijama. Budući da su one bile provedene prije 1. kolovoza 2013., te mjere nisu obuhvaćene Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. Spojivost dokapitalizacija koje je proveo GFFS (mjere B1, B2, B3 i B4) isto bi tako trebalo procijeniti na temelju Komunikacije o restrukturiranju.
7.2.5. Pravna osnova za procjenu spojivosti preuzetih obveza u pogledu dokapitalizacije (mjera C)
(306)
Spojivost preuzimanja obveze u pogledu dokapitalizacije iz 2014. (mjera C) potrebno je procijeniti na temelju Komunikacije o bankarstvu iz 2013. kojom se utvrđuju novi zahtjevi u pogledu doprinosa podređenih vjerovnika i naknade upraviteljima te Komunikacije o dokapitalizaciji i Komunikaciji o produženju iz 2011. Spojivost mjere C potrebno je isto tako procijeniti na temelju Komunikacije o restrukturiranju.
7.3. USKLAĐENOST MJERE L2 S KOMUNIKACIJOM O BANKARSTVU IZ 2008., KOMUNIKACIJOM O PRODUŽENJU IZ 2011. I KOMUNIKACIJOM O BANKARSTVU IZ 2013.
(307)
Kako bi potpora bila usklađena s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora, ona mora biti u skladu s općim kriterijima spojivosti: primjerenošću, nužnošću i razmjernošću.
(308)
Budući da su grčke banke bile isključene s međubankovnih tržišta te su postale potpuno ovisne o financiranju iz središnje banke, kako je navedeno u uvodnoj izjavi (32)., i kako Banka nije mogla pozajmiti dovoljan iznos sredstava u okviru redovnih aktivnosti refinanciranja, Banci je bila potrebna likvidnosnu pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država kako bi bila dovoljno likvidna i čime bi se spriječilo njezino neizvršavanje obveza. Komisija mjeru L2 smatra primjerenim mehanizmom za otklanjanje ozbiljnih poremećaja do kojih bi došlo neizvršavanjem obveza Banke.
(309)
Budući da likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama za koju jamči država obuhvaća financiranje za Banku, Banka ima dovoljno poticaja da se za razvoj svojih djelatnosti ne oslanjanje na taj izvor financiranja. Banka je morala platiti kamatnu stopu od […] baznih bodova više od redovnih aktivnosti refinanciranja iz Eurosustava. Uz to, Banka je državi morala platiti naknadu za jamstvo od […] baznih bodova. Posljedično je ukupni trošak likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država za Banku puno viši od uobičajenih troškova refinanciranja iz ESB-a. Točnije, razlika između prije spomenutog i potonjeg viša je od razine naknade za jamstvo koja je zatražena Komunikacijom o produženju iz 2011. Posljedično se ukupna naknada koju je država naplatila može smatrati dovoljnom. Iznos likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država Grčka središnja banka i ESB redovito se preispituje na temelju stvarnih potreba Banke. Oni pažljivo nadziru njezinu upotrebu i osiguravaju da se ograniči na najmanju potrebnu mjeru. Stoga se mjerom L2 Banci ne osigurava višak likvidnosti koji se mogao upotrijebiti za financiranje aktivnosti kojima se narušava tržišno natjecanje. Ograničena je na najmanji potreban iznos.
(310)
Tim pomnjivim praćenjem upotrebe likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država i redovitom provjerom ograničenosti njezine upotrebe na najmanju moguću mjeru isto se tako osigurava da je ta likvidnost razmjerna i da ne dovodi do neopravdanog narušavanja tržišnog natjecanja. Komisija napominje i da se Grčka obvezala da će provesti niz mjera kojima je cilj smanjenje negativnog učinka prelijevanja, kako je analizirano u odjeljku 7.6, čime se dodatno osigurava da će oslanjanje na potporu za likvidnost završiti čim prije i da je takva potpora razmjerna.
(311)
Mjera L2 stoga je spojiva s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008. i Komunikacijom o produženju iz 2011. Kako se Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. nisu uveli dodatni preduvjeti u pogledu jamstava, mjera L2 isto je tako spojiva s Komunikacijom o bankarstvu iz 2013.
7.4. USKLAĐENOST MJERA B1, B2, B3 I B4 S KOMUNIKACIJOM O BANKARSTVU IZ 2008., KOMUNIKACIJOM O DOKAPITALIZACIJI I KOMUNIKACIJOM O PRODUŽENJU IZ 2011.
(312)
Kao što je objašnjeno u uvodnoj izjavi 201., kako bi potpora bila usklađena s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) Ugovora, ona mora biti u skladu s općim kriterijima spojivosti (137): primjerenošću, nužnošću i razmjernošću.
(313)
Komunikacijom o dokapitalizaciji i Komunikacijom o produženju iz 2011. utvrđuju se daljnje smjernice na razini naknade potrebne za dokapitalizaciju koju provodi država.
7.4.1. Primjerenost mjera
(314)
Komisija smatra da su dokapitalizacije koje je proveo GFFS (mjere B1, B2, B3 i B4) primjerene jer se njima sprječava stečaj Banke. Bez njih se njezine djelatnosti ne bi nastavile jer je Banka krajem 2012. (138) imala negativan kapital.
(315)
U tom je smislu Komisija napomenula u Odluci o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke da je Banka jedna od najvećih bankovnih institucija u Grčkoj u pogledu kreditiranja i prikupljanja depozita. Kao takva, Banka je sistemski značajna banka za Grčku. Posljedično, nepodmirivanje obveza Banke stvorilo bi ozbiljne poremećaje u grčkom gospodarstvu. U okolnostima koje su tada prevladavale financijske institucije u Grčkoj imale su poteškoća u pristupanju financiranju. Zbog nedostatka financiranja ograničena je njihova sposobnost osiguravanja kredita grčkom gospodarstvu. U tom bi kontekstu poremećaj u gospodarstva bio ozbiljniji zbog nepodmirenih obveza Banke. Nadalje, do mjera B1, B2, B3 i B4 došlo je uglavnom zbog programa UPS-a, izvanrednog i nepredvidivog događaja, a ne kao rezultat lošeg upravljanja ili pretjeranog preuzimanja rizika u Banki. Mjere su stoga prvenstveno usmjerene na rezultate programa UPS-a te se njima pridonosi održavanju financijske stabilnosti u Grčkoj.
(316)
U Odluci o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke Komisija je izrazila sumnje u to jesu li odmah poduzeti svi mogući koraci kako bi se u budućnosti izbjegla ponovna potreba Banke za potporom. Kao što je navedeno u uvodnim izjavama (130). do (132). ove Odluke, Grčka je preuzela obvezu u pogledu provedbe niza mjera povezanih s korporativnim upravljanjem i komercijalnim poslovanjem Banke. Kao što je navedeno u uvodnim izjavama (102). do (104). i u uvodnoj izjavi (111)., Banka je isto tako u potpunosti restrukturirala svoje aktivnosti, a mnoga su smanjenja troškova i otuđenja već provedena. Stoga su sumnje Komisije ublažene.
(317)
U Odluci o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke Komisija je isto tako izrazila sumnje u pogledu postojanja dovoljnih zaštitnih mjera u slučaju da Banka potpadne pod kontrolu države ili u slučaju da privatni dioničari zadrže kontrolu dok bi država imala većinski udjel. Komisija napominje da se preuzetim obvezama opisanima u uvodnim izjavama (131). i (132). osigurava da će se kreditno poslovanje Banke voditi na komercijalnoj osnovi, a da će svakodnevno poslovanje biti zaštićeno od uplitanja države. Okvirom odnosa dogovorenim između GFFS-a i Banke isto se tako osigurava da su interesi države kao glavnog dioničara zaštićeni od pretjeranog rizika koji bi preuzela uprava Banke.
(318)
Na taj se način mjerama B1, B2, B3 i B4 osigurava održavanje financijske stabilnosti u Grčkoj. Znatne mjere poduzete su kako bi se budući gubici sveli na najmanju moguću mjeru i kako bi se osiguralo da djelatnosti Banke nisu ugrožene neprimjerenim upravljanjem. Na toj osnovi Komisija smatra mjere B1, B2, B3 i B4 primjerenima.
7.4.2. Nužnost - ograničenje potpore na najmanju moguću mjeru
(319)
U skladu s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008., mjera potpore mora u svom iznosu i obliku biti nužna za postizanje ciljeva. To znači da dokapitalizacija mora biti u najmanjem mogućem iznosu potrebnom za postizanje tog cilja.
(320)
Grčka središnja banka izračunala je iznos potpore u obliku kapitala u okviru testiranja otpornosti na stres kako bi se osiguralo da osnovni kapital ostane iznad određene razine tijekom razdoblja 2012.-2014., kako je prikazano u tablici 3. Stoga Banci nije osigurala višak kapitala. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (316)., poduzete su mjere u cilju smanjenja rizika da bi Banka mogla trebati dodatnu potporu u budućnosti.
(321)
U pogledu naknada za prvu i drugu dokapitalizaciju za premošćivanje (mjere B1 i B2) Komisija podsjeća da su one dodijeljene u svibnju 2012. i prosincu 2012. te plaćene u naravi u obliku obveznica EFFS-a. GFFS je od datuma isplate tih obveznica EFFS-a do datuma dokapitalizacije iz proljeća 2013. primio kao naknadu obračunane kamate na obveznice EFFS-a uvećane za proviziju od 1 % (139). Kako je naglašeno u Odluci o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke, ta je naknada niža od raspona od 7 % do 9 % kako je definirano u Komunikaciji o dokapitalizaciji. Međutim, razdoblje niske naknade bilo je ograničeno na jednu godinu za mjeru B1 i pet mjeseci za mjeru B2 (tj. do konverzije dokapitalizacije za premošćivanje u standardnu dokapitalizaciju u redovnim dionicama, odnosno mjere B4). Iako prva i druga dokapitalizacija nisu pokrenule razvodnjavanje udjela postojećih dioničara, dokapitalizacijom iz proljeća 2013., koja se odnosila na konverziju prve i druge dokapitalizacije za premošćivanje, u velikoj su mjeri razvodnjeni udjeli tih dioničara u vlasničkom kapitalu Banke jer su pali na 1,4 %. Tada je prekinuta izvanredna situacija koja je prevladavala od datuma prve dokapitalizacije za premošćivanje. Stoga su ublažene sumnje koje su izražene u Odluci o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke.
(322)
Nadalje, s obzirom na netipičan izvor poteškoća Banke, odnosno gubitke koji su uglavnom proizašli iz otpisa duga u korist države (programa UPS-a i otkupa duga koji državi osiguravaju znatnu prednost, tj. smanjenje duga) i posljedica produljene recesije na njezinu domaćem tržištu, Komisija može prihvatiti to privremeno odstupanje od standardnih zahtjeva u pogledu naknade koji su određeni u Komunikaciji o dokapitalizaciji (140).
(323)
Mjera B3 odnosila se na preuzetu obvezu u pogledu osiguranja kapitala. Navedena obveza preuzeta u prosincu 2012. provedena je u okviru stvarne dokapitalizacije od svibnja do lipnja 2013., samo pet mjeseci kasnije. Zbog tog razloga i zbog razloga utvrđenih u uvodnoj izjavi (322). prihvaća se da nikakva naknada nije plaćena za tu preuzetu obvezu.
(324)
U pogledu mjere B4, u skladu s točkom 8. Komunikacije o produženju iz 2011., dokapitalizacije je potrebno upisati uz dovoljan popust na cijenu dionice prilagođenu za učinak razvodnjavanja kako bi se dalo razumno osiguranje da je država primila odgovarajuću naknadu. Iako tom dokapitalizacijom nije predviđen znatan popust na cijenu dionice prilagođene za učinak razvodnjavanja, de facto je bilo nemoguće ostvariti znatan popust na teoretsku cijenu bez prava upisa (141). Prije dokapitalizacije iz proljeća 2013. kapital banke bio je negativan, a njezina tržišna kapitalizacija iznosila je samo dvjesto milijuna eura. U tim se okolnostima postavlja pitanje je li postojeće dioničare trebalo u potpunosti istisnuti. Komisija napominje da je cijena izdanja određena na 50 % popusta u odnosu na prosječnu tržišnu cijenu tijekom pedeset dana koji su prethodili određivanju cijene izdanja. Komisija napominje i da je razvodnjavanje udjela prethodnih dioničara bilo veliko jer su nakon te dokapitalizacije držali samo 1,4 % vlasničkih udjela u Banci. Stoga bi primjena dodatnog popusta na tržišnu cijenu imala samo neznatan utjecaj na naknadu GFFS-a. S obzirom na specifičnu situaciju grčkih banaka koja je objašnjena u uvodnoj izjavi 322. i činjenicu da potreba za potporom proizlazi iz otpisa duga u korist države, Komisija smatra da je cijena izdanja dovoljno niska.
(325)
Zaključno, mjere B1, B2, B3 i B4 potrebne su kao potpora za sanaciju s obzirom na njihov iznos i oblik.
7.4.3. Proporcionalnost - mjere kojima se ograničuju negativni učinci prelijevanja
(326)
Banka je primila vrlo velik iznos državne potpore. Ta situacija stoga može dovesti do ozbiljnog narušavanja tržišnog natjecanja. Međutim, Grčka je preuzela obvezu prema kojoj će provesti niz mjera kojima je cilj smanjiti negativne učinke prelijevanja. Točnije, na temelju preuzetih obveza osigurava se da će se poslovanje Banke nastaviti na komercijalnoj osnovi, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 131. i 132. Grčka se obvezala provesti i zabranu preuzimanja te niz otuđenja u inozemstvu i u nebankarskim aktivnostima u Grčkoj, kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 133. Ograničenja narušavanja tržišnog natjecanja dodatno će se procijeniti u odjeljku 7.6.
(327)
U Banci je imenovan i povjerenik za praćenje koji će pratiti ispravnu provedbu preuzetih obveza u pogledu korporativnog upravljanja i komercijalnog poslovanja. Time će se izbjeći štetna promjena poslovne prakse Banke i time smanjiti mogući negativni učinci prelijevanja.
(328)
Konačno, novi sveobuhvatni plan restrukturiranja dostavljen je Komisiji 16. travnja 2014. Taj će se plan restrukturiranja procijeniti u odjeljku 7.6.
(329)
Zaključno, ublažene su sumnje koje su izražene u Odluci o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke. Mjere B1, B2, B3 i B4 razmjerne su u kontekstu točke 15. Komunikacije o bankarstvu iz 2008.
7.4.4. Zaključak o usklađenosti dokapitalizacija koje je proveo GFFS s Komunikacijom o bankarstvu iz 2008., Komunikacijom o dokapitalizaciji i Komunikacijom o produženju iz 2011.
(330)
Komisija stoga zaključuje da su dokapitalizacije koje je proveo GFFS (mjere B1, B2, B3 i B4) primjerene, nužne i razmjerne u kontekstu točke 15. Komunikacije o bankarstvu iz 2008., Komunikacije o dokapitalizaciji i Komunikacije o produženju iz 2011.
7.5. USKLAĐENOST S KOMUNIKACIJOM O RESTRUKTURIRANJU U POGLEDU KUPNJE NOVE TT BANKE I BANKE NEA PROTON KOJU JE PROVELA BANKA
(331)
U točkama 23. i 40. Komunikacije o restrukturiranju objašnjava se da je preuzimanje poduzetnika koja provode banke koje primaju potporu obično u suprotnosti s obvezama ograničavanja troškova restrukturiranja i ograničenja narušavanja tržišnog natjecanja. Osim toga, njima se može ugroziti ili otežati ponovno uspostavljanje održivosti. Komisija stoga mora procijeniti mogu li preuzimanja koja provodi Banka biti u skladu s Komunikacijom o restrukturiranju.
7.5.1. Usklađenost preuzimanja Nove TT banke s Komunikacijom o restrukturiranju
7.5.1.1. Učinak preuzimanja Nove TT banke na dugoročnu održivost Banke
(332)
U pogledu profitabilnosti poslovanja preuzimanjima koja provodi Banka poboljšat će se ponovno uspostavljanje održivosti Banke jer se spajanjem dviju banaka na istom geografskom tržištu omogućuje ostvarivanje smislenih sinergija, na primjer u obliku smanjenja broja zaposlenika, zatvaranja podružnica i sniženih općih troškova. Banka će steći klijente i deponente, dok će znatno sniziti troškove distribucije. Zatvorit će većinu poslovnica „T banke” i neke poslovnice „Grčke poštanske banke” uz racionaliziranje službi u sjedištu.
(333)
U pogledu pozicija likvidnosti transakcija ima i povoljan utjecaj na omjer kredita i depozita Banke znatno ga smanjujući s previsoke razine jer je Nova TT banka imala znatno više depozita nego kredita. Točnije, Grčka središnja banka u svojem je pismu GFFS-u od 8. srpnja 2013. napomenula da je Banka dvije godine prije transakcije bila pod velikim pritiskom. Grčka središnja banka primijetila je da je Banka izgubila tržišne udjele u Grčkoj i da se u velikoj mjeri oslanjala na financiranje iz Eurosustava i likvidnosnu pomoć u izvanrednim situacijama. U svojem je pismu Grčka središnja banka uputila na manjak financiranja, konsolidirani omjer kredita i depozita od 132 % i pogoršanu sliku Banke među klijentima. U tom je pismu Grčka središnja banka navela da bi preuzimanje Nove TT banke koje provodi Banka dovelo do „znatnog povećanja depozita [Banke], čime bi se poboljšali njezin ukupni profil financiranja, slika među deponentima i sposobnost privlačenja novih depozita po privlačnijim uvjetima od trenutačnih”.
(334)
Preuzimanjem se stoga pridonosi poboljšanju položaja Banke u pogledu likvidnosti što je ključno za ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti. Komisija potvrđuje pozitivan utjecaj preuzimanja u dopisu svojih službi GFFS-u od 8. srpnja 2013. U tom je dopisu Komisija navela da nacrtom plana restrukturiranja Banke, koji je Grčka dostavila prije preuzimanja Nove TT banke, nije ispunjen zahtjev za ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti zbog osjetljivosti bilance Banke na kraju razdoblja restrukturiranja. U istom je dopisu Komisija navela da bi „preuzimanje [Nove TT banke] koja ima velik broj depozita bio ključan čimbenik kojim bi se pridonijelo poboljšanju bilance [Banke], a time i ponovnom uspostavljanju dugoročne održivosti”. Procjena je bila opravdana s obzirom na utjecaj tog preuzimanja na položaj Banke u pogledu likvidnosti: „Na temelju podataka na kraju 2012. zbog preuzimanja bi se omjer kredita i depozita odmah snizio sa 155 % na 123 %, tako bi se [Komisijin] zahtjev mogao ispuniti na kraju 2017.”.
(335)
Komisija stoga smatra da preuzimanje pozitivno utječe na ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti Banke.
7.5.1.2. Učinak preuzimanja na iznos potpore koji je potreban Banci
(336)
U skladu s točkom 23. Komunikacije o restrukturiranju potporu za restrukturiranje ne bi trebalo upotrebljavati za preuzimanje drugih društava, nego samo za pokrivanje troškova restrukturiranja koji su potrebni za ponovno uspostavljanje održivosti Banke.
(337)
Banka je kupoprodajnu cijenu platila novim dionicama tako da se preuzimanje nije financiralo iz državne potpore. Kao rezultat toga, potreba za kapitalom stvorena na temelju plaćanja kupoprodajne cijene odmah je pokrivena izdavanjem novih dionica tako da plaćanjem kupoprodajne cijene nije stvoreno neto povećanje potreba Banke za kapitalom. Štoviše, GFFS bio je 100-postotni vlasnik Nove TT banke, što podrazumijeva da su sve nove dionice koje je Banka izdala dane GFFS-u, odnosno državi.
(338)
Samim preuzimanjem neće se potaknuti dodatna državna potpora jer je Nova TT banka ispunila svoje kapitalne zahtjeve. Osim toga, navedena privremena kreditna institucija osnovana je samo nekoliko mjeseci prije nego što je preuzeta. Budući da se imovina posrnulih banaka procjenjuje i vrednuje po fer vrijednosti prije nego što se prenese na privremenu kreditnu instituciju, može se pretpostaviti da kreditni portfelj Nove TT banke nije sadržavao gubitke koji su bili skriveni ili za koje nisu postojala odgovarajuća rezerviranja.
(339)
Zaključno, u specifičnim okolnostima ovog slučaja preuzimanje Nove TT banke iznimno nije u suprotnosti s načelom prema kojem bi potpora trebala biti na najmanjoj potrebnoj mjeri.
7.5.1.3. Štetan učinak preuzimanja na tržišno natjecanje
(340)
U skladu s točkama 39. i 40. Komunikacije o restrukturiranju državnu potporu ne bi se smjelo upotrebljavati na štetu društava koja ne primaju potporu u svrhu preuzimanja konkurentskih poduzeća. U točki 41. Komunikacije o restrukturiranju navodi se i da se preuzimanja mogu odobriti ako su dio procesa konsolidacije koji je potreban za ponovno uspostavljanje financijske stabilnosti ili osiguranje učinkovitog tržišnog natjecanja, da proces preuzimanja treba biti pošten i da se preuzimanjem trebaju osigurati uvjeti učinkovitog tržišnog natjecanja na relevantnom tržištu.
(341)
Nova TT banka nije bila samostalno održiva banka. Konsolidacija te banke zahtijevala se u okviru MGFP-a od 15. svibnja 2013. Transakcija se stoga može smatrati dijelom konsolidacije koja je potrebna za ponovno uspostavljanje financijske stabilnosti na način opisan u točki 41. Komunikacije o restrukturiranju.
(342)
Nijedan ponuditelj koji ne prima potporu nije podnio valjanu ponudu za preuzimanje Nove TT banke, a postupak prodaje bio je javan, transparentan i nediskriminirajući. Banka stoga nije provela istiskivanje ponuditelja koji ne primaju potporu. Budući da je preuzimanje odobrilo grčko tijelo za zaštitu tržišnog natjecanja (142), Komisija pretpostavlja da se ishodom postupka prodaje osiguravaju uvjeti učinkovitog tržišnog natjecanja u Grčkoj.
(343)
S obzirom na to može se zaključiti da je preuzimanje Nove TT banke u skladu s odjeljkom 4. Komunikacije o restrukturiranju.
7.5.1.4. Zaključak o preuzimanju Nove TT banke
(344)
Komisija zaključuje da je, s obzirom na jedinstveno stanje grčkih banaka (143) i specifičnosti preuzimanja Nove TT banke, navedeno preuzimanje u skladu sa zahtjevima iz Komunikacije o restrukturiranju.
7.5.2. Usklađenost preuzimanja banke Nea Proton s Komunikacijom o restrukturiranju
7.5.2.1. Učinak preuzimanja banke Nea Proton na dugoročnu održivost Banke
(345)
U pogledu profitabilnosti poslovanja preuzimanjem banke Nea Proton koje provodi Banka poboljšat će se ponovno uspostavljanje održivosti Banke jer se spajanjem dviju banaka na istom geografskom tržištu omogućuje ostvarivanje smislenih sinergija, na primjer u obliku smanjenja broja zaposlenika, zatvaranja podružnica i sniženih općih troškova.
(346)
Preuzimanjem banke Nea Proton Banci se omogućuje ostvarivanje koristi od sinergija. Banka će steći klijente i deponente, dok će istodobno zatvoriti većinu podružnica i racionalizirati informacijski sustav te službe u sjedištu. Transakcijom je smanjen i omjer kredita i depozita Banke jer je banka Nea Proton imala niži omjer kredita i depozita. Na kraju lipnja 2013. omjer neto kredita i depozita Banke iznosio je oko 135,79 %, dok je omjer neto kredita i depozita banke Nea Proton iznosio oko 52,68 %.
(347)
Zaključno, preuzimanje je pozitivno utjecalo na održivost Banke.
7.5.2.2. Učinak preuzimanja banke Nea Proton na iznos potpore koji je potreban Banci
(348)
U skladu s točkom 23. Komunikacije o restrukturiranju potporu za restrukturiranje ne bi trebalo upotrebljavati za preuzimanje drugih društava, nego samo za pokrivanje troškova restrukturiranja koji su potrebni za ponovno uspostavljanje održivosti.
(349)
Banka je platila simboličnu cijenu za kupnju banke Nea Proton (jedan euro), dok je preuzeti subjekt na odgovarajući način dokapitaliziran prije prodaje. Navedena je dokapitalizacija uključivala rezerviranja za buduće gubitke po kreditima i gubitke iz poslovanja (144). Kao posljedica toga, preuzimanjem primjereno kapitalizirane banke za jedan euro nisu se povećale potrebe Banke za kapitalom.
(350)
Kao zaključak toga, preuzimanje banke Nea Proton nije u suprotnosti s načelom prema kojem bi potpora trebala biti na najmanjoj potrebnoj mjeri.
7.5.2.3. Štetan učinak preuzimanja banke Nea Proton na tržišno natjecanje
(351)
U skladu s točkama 39. i 40. Komunikacije o restrukturiranju državnu potporu ne bi se smjelo upotrebljavati na štetu društava koja ne primaju potporu u svrhu preuzimanja konkurentskih poduzeća.
(352)
Banka Nea Proton nije bila samostalno održiva banka. Konsolidacija te banke zahtijevala se u okviru MGFP-a od 15. svibnja 2013. Preuzimanje se stoga može smatrati dijelom konsolidacije koja je potrebna za ponovno uspostavljanje financijske stabilnosti na način opisan u točki 41. Komunikacije o restrukturiranju.
(353)
Komisija primjećuje i da nijedan ponuditelj koji ne prima potporu nije podnio valjanu ponudu za preuzimanje banke Nea Proton i da je proces prodaje bio javan, transparentan i nediskriminirajući. Banka stoga nije provela istiskivanje ponuditelja koji ne primaju potporu. Budući da je preuzimanje odobrilo grčko tijelo za zaštitu tržišnog natjecanja (145), Komisija pretpostavlja da se ishodom postupka prodaje osiguravaju uvjeti učinkovitog tržišnog natjecanja u Grčkoj.
(354)
S obzirom na to može se zaključiti da je preuzimanje banke Nea Proton u skladu s odjeljkom 4. Komunikacije o restrukturiranju.
7.5.2.4. Zaključak o preuzimanju banke Nea Proton
(355)
Komisija zaključuje da je, s obzirom na specifičnosti preuzimanja banke Nea Proton, navedeno preuzimanje u skladu sa zahtjevima iz Komunikacije o restrukturiranju.
7.6. USKLAĐENOST MJERA A, B1, B2, B3, B4 I C S KOMUNIKACIJOM O RESTRUKTURIRANJU TE MJERE C S KOMUNIKACIJOM O BANKARSTVU IZ 2013.
7.6.1. Izvori poteškoća i posljedice na procjenu u skladu s Komunikacijom o restrukturiranju
(356)
Kako je navedeno u odjeljcima 2.1.1. i 2.1.2., poteškoće s kojima se Banka susrela uglavnom proizlaze iz grčke dužničke krize i duboke recesije u Grčkoj i južnoj Europi. U pogledu prvog čimbenika grčka vlada izgubila je pristup financijskim tržištima i konačno je morala pregovorima dogovoriti sporazum s domaćim i međunarodnim vjerovnicima, program UPS-a, što je dovelo do korekcije potraživanja prema državi za 53,3 %. Osim toga, 31,5 % potraživanja zamijenjeno je za nove grčke državne obveznice s nižim kamatnim stopama i dužim dospijećima. U prosincu 2012. država je od grčkih banaka otkupila te nove državne obveznice po cijeni od 30,2 % do 40,1 % njihove nominalne vrijednosti i na taj način kristalizirala dodatni gubitak grčkih banaka. Osim utjecaja programa UPS-a na njezinu kapitalnu poziciju, Banka je zabilježila i velike odljeve depozita od 2010. do sredine 2012. zbog rizika da će Grčka izaći iz europodručja kao posljedica neodrživog javnog duga i recesije.
(357)
Mjere B1, B2, B3 i B4 iznose 5 839 milijuna EUR, što je otprilike iznos gubitka knjiženog nakon programa UPS-a (5 781 milijun EUR). U tom slučaju, ako poteškoće ne proizlaze prije svega iz preuzimanja prekomjernog rizika, u točki 14. Komunikacije o produženju iz 2011. navodi se da će Komisija ublažiti svoje zahtjeve.
(358)
Komisija potvrđuje da dio potreba za kapitalom proizlazi iz redovne izloženosti financijske institucije prema državi u svojoj matičnoj zemlji. Navedena je činjenica istaknuta i u uvodnim izjavama 58. i 69. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke. Kao posljedica toga, potreba Banke za rješavanjem pitanja moralnog hazarda u svojem planu restrukturiranja manja je od potrebe drugih financijskih institucija koje primaju potporu, a koje su nagomilale prekomjerne rizike. Budući da mjere potpore imaju manji učinak narušavanja, mjere poduzete u cilju ograničenja narušavanja stoga je potrebno razmjerno ublažiti. S obzirom na to da program UPS-a i otkup duga čine otpis duga u korist države, naknada države pri dokapitalizaciji banaka može biti niža.
(359)
Međutim, s obzirom na to da se grčko gospodarstvo smanjilo za oko 25 % od 2008., Banka mora prilagoditi svoju organizaciju, strukturu troškova i poslovnu mrežu tom novom okruženju kako bi ponovno uspostavila profitabilnost. Stoga, neovisno o izostanku pitanja moralnog hazarda Banka mora restrukturirati svoje poslovanje u Grčkoj kako bi osigurala dugoročnu održivost.
(360)
Komisija primjećuje i da je izloženost Banke grčkom državnom dugu bila veća od izloženosti nekih drugih banaka u Grčkoj. Kao rezultat toga, ne mogu se svi gubici po osnovi grčkih državnih obveznica (gubitak po programu UPS-a) pripisati redovnoj izloženosti financijske institucije prema državi u njezinoj matičnoj zemlji.
(361)
Drugi su izvor gubitaka za Banku gubici po kreditima odobrenima grčkom stanovništvu i poduzećima. Komisija smatra da su ti gubici uglavnom razlog iznimno dubokog i produljenog pada BDP-a od oko 25 % tijekom pet godina, a ne rizičnog kreditiranja koje je odobravala Banka. Kao rezultat toga, potporom odobrenom za pokriće tih gubitaka ne stvara se moralni hazard, što se događa ako se potporom štiti banku od posljedica prošlog rizičnog ponašanja. Potpora stoga ima manji učinak narušavanja (146).
(362)
Međutim, dio potreba za kapitalom i gubitaka po kreditima Banke dolazi iz nekih međunarodnih društava kćeri (u Rumunjskoj, Bugarskoj, Poljskoj i Ukrajini). Na primjer, u 2012. Banka je zabilježila gubitke u Rumunjskoj, Bugarskoj i Ukrajini, dok su ta društva kćeri ostvarila koristi od financiranja unutar grupe u iznosu od 1,8 milijardi EUR.
(363)
Testiranja otpornosti na stres obavljena 2012. radi određivanja potreba Banke za kapitalom ukazala su i na to da dio potreba za kapitalom proizlazi iz gubitaka po inozemnim kreditima. Projekcije gubitaka po tim kreditima iznosile su 1 228 milijuna EUR u osnovnom scenariju i 1 622 milijuna EUR u nepovoljnom scenariju.
(364)
Zaključno, točkom 14. Komunikacije o produženju obuhvaćen je znatan dio gubitaka i potrebe za potporom koja iz toga proizlazi, a na temelju koje Komisija može ublažiti svoje zahtjeve. Dio potrebe za potporom proizlazi iz grčkih gubitaka po kreditima zbog iznimno duboke i duge recesije, a ne zbog rizičnog kreditiranja. Potporom odobrenom u tim okolnostima ne stvara se moralni hazard i ona stoga ima manji učinak narušavanja.
(365)
Konačno, dio potrebe za potporom proizlazi iz vlastitog preuzimanja rizika Banke, posebno u pogledu njezinih inozemnih društava kćeri i većih ulaganja u grčke državne obveznice.
7.6.2. Održivost
(366)
Planom restrukturiranja mora se osigurati da financijska institucija može ponovno uspostaviti svoju dugoročnu održivost do kraja razdoblja restrukturiranja (odjeljak 2. Komunikacije o restrukturiranju). U ovom slučaju razdoblje restrukturiranja definirano je kao razdoblje od datuma donošenja ove Odluke do 31. prosinca 2018.
(367)
U skladu s točkama 9. do 11. Komunikacije o restrukturiranju Grčka je dostavila sveobuhvatan i detaljan plan restrukturiranja u kojem su sadržane sve informacije o poslovnom modelu Banke. U planu su utvrđeni i razlozi poteškoća s kojima se Banka susrela te mjere poduzete u cilju rješavanja svih pitanja održivosti s kojima se suočila. Točnije, u planu restrukturiranja opisana je strategija odabrana radi očuvanja učinkovitosti poslovanja Banke i rješavanja pitanja visoke razine loših kredita, niske učinkovitosti poslovanja, osjetljive likvidnosne i kapitalne pozicije te njezinih društava u inozemstvu koja su se oslanjala na svoje matično društvo radi financiranja i kapitala.
7.6.2.1. Bankarsko poslovanje u Grčkoj
(368)
U pogledu likvidnosti i oslanjanja Banke na financiranje iz Eurosustava u okviru plana restrukturiranja predviđen je ograničen rast bilance u Grčkoj, dok bi depozitna osnova ponovno trebala rasti. Oslanjanje na likvidnosnu pomoć u izvanrednim situacijama, koje je već palo, nastavit će se smanjivati, čime će se isto tako pomoći Banci u snižavanju troška financiranja.
(369)
Preuzetom obvezom u pogledu omjera kredita i depozita opisanom u uvodnoj izjavi (127). osigurava se održivost strukture bilance Banke do kraja razdoblja restrukturiranja. Prodajom vrijednosnih papira i drugih sporednih djelatnosti isto će se tako ojačati likvidnosna pozicija Banke i osigurati da se ona ne oslanja na međubankovno tržište. Zbog još uvijek nepovoljne likvidnosne pozicije Banke Komisija može prihvatiti zahtjev grčkih nadležnih tijela da im se odobri pružanje likvidnosti Banci u skladu s mjerama osiguranja jamstva i zaduživanja izdavanjem državnih obveznica u okviru Programa potpore grčkim bankama.
(370)
Kako bi smanjila svoje troškove financiranja, Banka se obvezala i nastaviti snižavati kamatne stope koje plaća na depozite, kako je opisano u uvodnoj izjavi (127). Komisija primjećuje da će to sniženje troškova depozita biti ključan doprinos poboljšanju dobiti Banke prije rezerviranja.
(371)
Od početka krize Banka je u znatnoj mjeri racionalizirala svoju poslovnu mrežu u Grčkoj smanjenjem broja podružnica i zaposlenika. Do 2018. ukupni troškovi Banke snizit će se za dodatnih […] % u usporedbi s 2013 (147). Kako bi postigla taj cilj, Banka se obvezala smanjiti broj svojih podružnica u Grčkoj na najviše […] odnosno […] od 31. prosinca 2017., uz najviše ukupne troškove u Grčkoj od 800 milijuna EUR. Očekivani omjer troškova i prihoda bit će niži od […] % na kraju razdoblja restrukturiranja. Komisija smatra da se planom restrukturiranja zadržava učinkovitost Banke u novom tržišnom okruženju.
(372)
Drugo ključno područje upravljanje je lošim zajmovima jer su oni 31. prosinca 2013. činili 29,4 % portfelja (148). Banka planira osnovati specijalizirani odjel za upravljanje lošim zajmovima. Preuzela je i obvezu poštovanja visokih standarda u pogledu svoje kreditne politike kako bi u najvećoj mogućoj mjeri povećala vrijednost Banke u svakoj fazi kreditiranja, kako je opisano u uvodnim izjavama 131. i 132.
7.6.2.2 Korporativno upravljanje
(373)
Pazornost je potrebno pridati i upravljanju Banke jer je GFFS na dan 31. prosinca 2013. držao 95,23 % dionica Banke Uzimajući u obzir poslovne rezultate banaka u državnom vlasništvu u Grčkoj, Banka i GFFS dogovorili su poseban okvir međusobnih odnosa u 2013. Tim se sporazumom štiti svakodnevno poslovanje Banke od prekomjernog uplitanja njezina većinskog dioničara, dok se istodobno GFFS-u osigurava praćenje provedbe plana restrukturiranja i sprječavanje uprave Banke na preuzimanje prekomjernog rizika u okviru odgovarajućih savjetovanja. Banka se obvezala i pažljivo nadzirati svoju izloženost prema povezanim dužnicima.
(374)
U Zakonu o GFFS-u, kako je izmijenjen 2014., navodi se da će na dionicama koje je GFFS upisao tijekom dokapitalizacije iz proljeća 2013. izgubiti pravo glasa ako najmanje 50 % povećanja kapitala u 2014. upišu privatni ulagatelji. U pogledu ponovnog uspostavljanja dugoročne održivosti Banke Komisija ne bi imala negativno mišljenje u pogledu kontrole dodijeljene privatnim dioničarima ako bi oni u Banku uložili znatan iznos vlastitog novca. Komisija primjećuje da se ograničenje prava glasa GFFS-a neće primjenjivati na glasove povezane sa statutom Banke, korporativnim akcijama ili drugim strateškim odlukama. Komisija pozitivno ističe činjenicu da će se GFFS-u automatski vratiti sva prava glasa ako Banka ne provede svoj plan restrukturiranja. Iako se GFFS neće uplitati u svakodnevno poslovanje Banke, navedenim se odredbama osigurava da on može očuvati svoje interese kao dioničar i kao tijelo nadležno za osiguranje ispravne provedbe plana restrukturiranja.
7.6.2.3. Međunarodne djelatnosti
(375)
Neke od međunarodnih djelatnosti Banke iscrpile su u prošlosti njezin kapital, likvidnost i profitabilnost, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 362. i 363.
(376)
Planom restrukturiranja predviđena je promjena poslovnog modela Banke kako bi se Banka više usmjerila na […]. Banka je već prodala svoje neprofitabilno društvo kćer u Poljskoj, EFG Poland. Pokrenula je i racionalizaciju ostalih društava kćeri kako bi ojačala postupak preuzimanja zajmova i smanjila manjak financiranja društava kćeri. Planira otuđiti […] društvo kćer […] (149). Osim toga, dodatno će restrukturirati poslovanje društava kćeri […] i […] prije njihove moguće prodaje u kasnijoj fazi, kako je navedeno u uvodnoj izjavi (116).
(377)
Ukupna profitabilnost inozemnog poslovanja oporavit će od […] nadalje. Istog dana financiranje odobreno inozemnim društvima kćerima smanjit će za […] u usporedbi s razinom od 31. prosinca 2012.
(378)
Stoga Komisija smatra da će Banka u dostatnoj mjeri restrukturirati i smanjiti inozemna društva kćeri kako bi izbjegla izloženost dodatnim potrebama za kapitalom i manjku likvidnosti u budućnosti. Preuzetom obvezom opisanom u uvodnoj izjavi (128) u pogledu suzdržavanja od unosa velikih iznosa kapitala u međunarodna društva kćeri Banke osigurava se i da inozemna društva kćeri neće predstavljati prijetnju kapitalu ili likvidnosti.
7.6.2.4. Zaključak o održivosti
(379)
Osnovni scenarij opisan u odjeljku 2.4. pokazuje da će na kraju razdoblja restrukturiranja Banka moći ostvariti povrat kojim će joj se omogućiti pokrivanje svih troškova i odgovarajući povrat na kapital, uzimajući u obzir profil rizičnosti. De facto, povrat na kapital Banke iznosit će […] % u 2018. u skladu s osnovnim scenarijem. Istodobno je predviđeno da će kapitalna pozicija Banke ostati na zadovoljavajućoj razini jer stopa adekvatnosti kapitala neće pasti ispod […] % nakon 2014.
(380)
Konačno, Komisija uzima u obzir i negativan scenarij opisan u planu restrukturiranja Banke koji su dostavila grčka nadležna tijela. Taj negativan scenarij temelji se na nizu pretpostavki koje su dogovorene s GFFS-om. Uzima se u obzir dulja i dublja recesija te ozbiljnija deflacija cijena nekretnina (150). Plan restrukturiranja pokazuje da Banka može izdržati razumnu količinu stresa jer u negativnom scenariju Banka ostaje profitabilna na kraju razdoblja restrukturiranja, uz povrat na kapital od […] % i stopu osnovnog kapitala od […] % u 2018.
(381)
Na temelju testiranja otpornosti na stres koje je 2013. provela Grčka središnja banka potvrđuje se da je iznos dodatnog kapitala koji će se prikupiti 2014., odnosno 2 864 milijuna EUR, dovoljan za suočavanje s osnovnim scenarijem u razdoblju restrukturiranja. Banka će Grčkoj središnjoj banci dostaviti i mogući plan kapitala s mjerama koje će se provesti ako se gospodarsko okruženje dodatno pogorša. Komisija podsjeća da je u procjeni potreba za kapitalom u skladu s osnovnim scenarijem Grčka središnja banka već uvela nekoliko prilagodbi koje su dovele do povećanja potreba za kapitalom u usporedbi s potrebama za kapitalom koje je Banka procijenila u vlastitom osnovnom scenariju. Potrebe za kapitalom iz osnovnog scenarija koje je procijenila Grčka središnja banka mogu se stoga smatrati vrstom testiranja otpornosti na stres. Da bi zaključila da je Banka održiva, Komisija ne zahtijeva da Banka ima unaprijed dovoljno kapitala za pokrivanja potreba za kapitalom u stresnim uvjetima koje je procijenila Grčka središnja banka jer potonja procijenjena razina predstavlja visoku razinu stresa.
(382)
Osim toga, pozitivno je što Banka neće provesti dodatna ulaganja u špekulativne papire, što će pomoći očuvanju njezine kapitalne i likvidnosne pozicije.
(383)
Komisija stoga može zaključiti da je Banka poduzela dostatne mjere za rješavanje pitanja održivosti bankarskog poslovanja u Grčkoj i inozemstvu.
7.6.3. Vlastiti doprinos i podjela obveza
7.6.3.1. Procjena usklađenosti mjera A, B1, B2, B3 i B4 s Komunikacijom o restrukturiranju.
(384)
Kako je navedeno u Komunikaciji o restrukturiranju, banke i njihovi dionici trebaju pridonijeti restrukturiranju u najvećoj mogućoj mjeri kako bi se osiguralo da je potpora ograničena na najmanju potrebnu mjeru. Stoga bi banke trebale upotrebljavati vlastita sredstva za financiranje restrukturiranja, na primjer, prodajom imovine, dok bi dionici trebali apsorbirati gubitke banke ako je to moguće. Obvezama koje je Banka preuzela potrebno je osigurati upotrebu vlastitih sredstava i doprinos izvornih dioničara i privatnih ulagatelja, koji drže hibridni kapital Banke, restrukturiranju.
7.6.3.1.1. Vlastiti doprinos Banke: otuđenja i smanjenje troškova
(385)
Banka je otuđila znatan dio poduzeća kako bi poboljšala svoju adekvatnost kapitala. Prodajom velikih poljskih i turskih društava kćeri poboljšala je svoju kapitalnu poziciju za oko 750 milijuna EUR. Navedenim je prodajama poboljšana i likvidnosna pozicija Banke. Na temelju povećanja temeljnog kapitala društva Eurobank Properties Banka je mogla povećati svoj kapital za 200 milijuna EUR.
(386)
Planom restrukturiranja predviđena je prodaja dodatne imovine u […] i […]. Točnije, Banka je preuzela obvezu prema kojoj će smanjiti svoju imovinu u inozemstvu na 8,77 milijardi EUR. Uzimajući u obzir razduživanje i otuđenja koja su već provedena te nakon provedbe tog dodatnog smanjenja, Banka će znatno smanjiti svoju geografsku prisutnost u […].
(387)
Osim toga, Banka je preuzela obvezu prema kojoj će dodatno smanjiti svoje poslovanje u inozemstvu ako joj je potrebna dokapitalizacija koju bi proveo GFFS u iznosu višem od 1 milijarde EUR. U tom bi scenariju Banka smanjila svoj portfelj međunarodne imovine na najviše 3,5 milijardi EUR. Ako je dokapitalizacija u okviru mjere C manja od 1 milijarde EUR, privatni ulagatelji uložit će najmanje 1,5 milijardi EUR, tj. više od GFFS-a. Navedenim većim udjelom privatnih ulagatelja znatno bi se smanjio iznos potrebne potpore i tako poboljšala podjela obveza.
(388)
Osim toga, Banka je preuzela obvezu prema kojoj će prodati svoje veliko i profitabilno društvo kćer za osiguranje.
(389)
Kako bi ograničila svoje potrebe za kapitalom, Banka se obvezala da neće upotrebljavati kapital ili potporu ili povećati svoja društva kćeri u inozemstvu, kako je opisano u uvodnoj izjavi 128. Nadalje, u obvezama se navodi da Banka neće provesti dodatna preuzimanja.
(390)
Banka sudjeluje i u programu sveobuhvatnog smanjenja troškova, kako je navedeno u odjeljku 2.4.2. Njezini troškovi dodatno će se snižavati do 2018. […]
(391)
Grčka se posebno obvezala da do […] Banka neće nijednom zaposleniku ili voditelju platiti ukupnu godišnju naknadu (plaću, mirovinski doprinos, bonus) koja premašuje […]. Osim toga, ako GFFS mora upisati bilo koji udjel Banke, Grčka se obvezuje primijeniti gornju granicu na plaću u skladu s Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. (151).
7.6.3.1.2. Podjela obveza među prijašnjim dioničarima i prikupljanje novog kapitala na tržištu.
(392)
Udjeli postojećih dioničara Banke u velikoj su mjeri razvodnjeni dokapitalizacijom iz proljeća 2013. (mjera B4). Naime, udjel koji su držali postojeći dioničari smanjen je sa 100 % prije dokapitalizacije iz proljeća 2013. na samo 1,44 %. Komisija napominje i da Banka nije isplatila dividende u novcu od 2008. Konačno, Komisija izražava pozitivno mišljenje o činjenici da će GFFS unijeti dodatan kapital samo ako ga Banka ne uspije prikupiti na tržištu po cijeni koja se smatra razumnom i koja je utvrđena na temelju dva neovisna procjenitelja.
7.6.3.1.3. Podjela obveza među imateljima podređenog duga
(393)
Imatelji podređenog duga Banke pridonijeli su plaćanju troškova restrukturiranja Banke. Banka je u nekoliko navrata provela upravljanje pasivom kako bi prikupila kapital. Ukupan iznos razmijenjenih obveza iznosio je 748 milijuna EUR, uz kapitalni dobitak od 565 milijuna EUR, kako je opisano u uvodnim izjavama 122. i 123.
(394)
Još uvijek nepodmireni instrumenti podliježu zabrani isplate kupona opisanoj u uvodnoj izjavi 133. Stoga Komisija smatra da je odgovarajuća podjela obveza među privatnim ulagateljima Banke u hibridni kapital osigurana i da su u tom pogledu ispunjeni zahtjevi iz Komunikacije o restrukturiranju.
(395)
Zaključno, uzimajući u obzir elemente opisane u odjeljku 7.6.1., Komisija smatra da je Grčka primijenila dostatan vlastiti doprinos i mjere podjele obveza kako bi ograničila iznos mjera potpore A, B1, B2, B3 i B4 na najmanju potrebnu mjeru.
7.6.3.2. Procjena usklađenosti mjere C s Komunikacijom o bankarstvu iz 2013.
(396)
Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. nadopunjuje se Komunikacija o restrukturiranju i poziva na poboljšanu podjelu obveza, a banke koje primaju potporu u obliku kapitala na poduzimanje dodatnih mjera u cilju ograničenja potpore na najmanju potrebnu mjeru. U točki 29. Komunikacije o bankarstvu iz 2013. zahtijeva se da država članica dokaže da su sve mjere za ograničavanje takve potpore na najmanju potrebnu mjeru iskorištene u najvećem mogućem opsegu. U tu svrhu, države članice moraju podnijeti plan za prikupljanje kapitala, osigurati odgovarajuću podjelu obveza među dioničarima i podređenim vjerovnicima te spriječiti odljev sredstava prije donošenja odluke o restrukturiranju. U skladu s Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. plan za prikupljanje kapitala trebao bi sadržavati pitanja prava, dobrovoljno upravljanje pasivom, otuđenja radi povećanja kapitala, mjere razduživanja, zadržavanje zarade i druge mjere kao što su, na primjer, stroge politike odobravanja troškova i dodjeljivanja naknada.
(397)
U točki 47. Komunikacije o bankarstvu iz 2013. navodi se da, kad se utvrdi kapitalni manjak, banka mora spriječiti odljev sredstava brojnim mjerama kojima je cilj osigurati ishod jednak zabrani isplate redovnih dividendi i kupona, zabrani preuzimanja, zabranama poduzetniku u vladajućem položaju na tržištu u pogledu određivanja cijena ili zabranama oglašavanja. Komisija napominje da Banka već poštuje te zabrane jer su uključene u popis preuzetih obveza koje je dostavila Grčka, kako je opisano u uvodnoj izjavi (133)., i da Banka nije isplatila nikakve dividende u novcu od 2008.
(398)
U preuzetoj obvezi u pogledu dokapitalizacije iz 2014. (mjera C) osigurana je rezerva za apsorbiranje budućih gubitaka kako je određeno na temelju testiranja otpornosti na stres koje je provela Grčka središnja banka 2013. i objavljeno 6. ožujka 2014. Rezultati testiranja na stres pokazuju da je Banci potrebno 2 945 milijuna EUR dodatnog kapitala za pokriće budućih gubitaka u stresnim uvjetima. Mjerom C pokriva se samo potreba za kapitalom koja će preostati i. ako se ne može pokriti dodatnim otuđenjima ili mjerama povećanja kapitala (Komisija smatra da je Banka analizirala sva moguća otuđenja i obvezala se na sva ona kojima se mogu smanjiti potrebe za kapitalom u okviru plana kapitala koji je dostavljen Grčkoj središnjoj banci) i ii. ako je ne pokrivaju privatni ulagatelji u okviru povećanja temeljnog kapitala koje će se provesti u travnju 2014. Stoga Banci nije osiguran višak kapitala.
(399)
Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 385. do 395., Banka je već prije testiranja otpornosti na stres poduzela mjere kako bi ograničila iznos potrebnog kapitala na najmanju mjeru. Ako u okviru trenutačnog prikupljanja kapitala Banka uspije prikupiti većinu potrebnog kapitala od privatnih ulagatelja te dodatna potpora koju isplati GFFS ostane ispod 1 milijarde EUR, dodatan vlastiti doprinos Banke neće biti potreban. Međutim, ako potpora isplaćena u okvir mjere C premašuje tu razinu, Banka bi trebala otuđiti više djelatnosti.
(400)
U pogledu podjele obveza u Komunikaciji o bankarstvu iz 2013. navodi se da adekvatna podjela obveza obuhvaća doprinose dioničara, vlasnika hibridnog kapitala i imatelja podređenog duga prije dodjele potpore u obliku kapitala. Komisija napominje da je Grčka izmijenila svoj nacionalni zakonodavni okvir kako bi osigurala doprinos podređenih vjerovnika troškovima restrukturiranja Banke prije unosa dodatnog kapitala u Banku. Komisija napominje i da je Grčka preuzela obvezu provedbe mjera predviđenih u članku 6.a Zakona o GFFS-u, kako je izmijenjen 2014., kojim je predviđena raspodjela manjka kapitala vlasnicima instrumenata kapitala i drugih podređenih obveza, prema potrebi. Iako se takva podjela obveza provodi samo nakon datuma preuzimanja obveze u pogledu dokapitalizacije iz 2014. (mjera C), na temelju točke 45. Komunikacije o bankarstvu iz 2013. Komisija smatra da bi došlo do nerazmjernih rezultata ako bi se obvezna konverzija podređenog duga i hibridnog kapitala morala provesti već u trenutku preuzimanja obveze. Ako bi Banka prikupila dovoljno privatnog kapitala za pokriće svih svojih potreba za kapitalom, kako je određeno testiranjem otpornosti na stres koje je provela Grčka središnja banka, konverzija imatelja podređenog duga bila bi nerazmjerna. Obveza koju je Grčka preuzela u pogledu sanacije potraživanja podređenih vjerovnika prije stvarne isplate potpore u obliku kapitala Banci stoga je dovoljna za osiguranje pravilne podjele obveza.
(401)
Štoviše, kako bi se osiguralo da vlasnici Banke u najvećoj mogućoj mjeri sudjeluju u ponovnom uspostavljanju adekvatne kapitalne osnove tijekom razdoblja restrukturiranja, Grčka se obvezala da će do kraja razdoblja restrukturiranja Banka zadržati dividende i da neće isplatiti kupone koje prema zakonu nije obvezna isplatiti. Stoga, u skladu s točkom 26. Komunikacije o restrukturiranju i točkom 47. Komunikacije o bankarstvu Banka neće upotrijebiti državnu potporu kako bi isplatila vlastita sredstva ako za ta plaćanja nema dostatne dobiti.
(402)
Banka se obvezala i da do 31. prosinca 2017. neće zaposleniku ili voditelju platiti ukupnu godišnju naknadu (plaću, mirovinski doprinos, bonus) višu od ukupne godišnje naknade guvernera Grčke središnje banke (ne uzimajući u obzir dobrovoljno djelomično odustajanje guvernera od naknade). Osim toga, ako GFFS mora upisati bilo koji udjel Banke, Grčka se obvezuje primijeniti gornju granicu na plaću u skladu s Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. (152)
(403)
Komisija mora procijeniti ispunjavaju li se tom preuzetom obvezom kojom su obuhvaćena dva scenarija zahtjevi iz Komunikacije o bankarstvu iz 2013.
(404)
U prvom scenariju u kojem GFFS zapravo ne unosi novi kapital u Banku, potpora obuhvaćena mjerom C ograničit će se samo na obvezu osiguranja povećanja kapitala, a GFFS neće isplatiti ni jedan euro jer će sve nove dionice upisati privatni ulagatelji. U Komunikaciji o bankarstvu iz 2013. navodi se da se ograničenja naknade mogu prekinuti nakon otplate potpore. Međutim, potpora uključena u tu obvezu osiguranja mogućeg povećanja kapitala ne može se otplatiti ako predmetna obveza nikad nije imala učinak (jer država nikad nije Banci isplatila novac). U tim okolnostima Komisija može prihvatiti da se ograničenje naknade primjenjuje tijekom određenog razdoblja. Komisija smatra da je obveza koju je Grčka preuzela i koja traje do 31. prosinca 2017. (tj. tri godine i osam mjeseci te završava godinu dana prije isteka plana restrukturiranja) ispravna primjena zadnjeg stavka točke 38. Komunikacije o bankarstvu iz 2013. Budući da je godišnja naknada guvernera Grčke središnje banke niža od gornje granice iz drugog stavka točke 38. Komunikacije o bankarstvu iz 2013. i da će se preuzeta obveza primjenjivati na cijelu grupu, Komisija stoga smatra da je preuzeta obveza koju je predložila Grčka u slučaju kada GFFS nije upisao nikakve dionice u okviru planiranog povećanja kapitala u skladu s točkom 38. Komunikacije o bankarstvu iz 2013.
(405)
U drugom scenariju kada bi GFFS morao upisati dionice banke, Grčka se obvezala izmijeniti preuzetu obvezu kako bi bila u skladu s Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. Komisija napominje da, ako bi GFFS upisao dionice, za nastavak usklađenosti s Komunikacijom o bankarstvu iz 2013. trajanje gornje granice na naknade trebalo bi izmijeniti tako da prestane vrijediti istekom plana restrukturiranja, 31. prosinca 2018., ili izvršenjem transakcije istovjetne otplati potpore, ovisno o tome koji događaj nastupi ranije. Budući da Banka ne može otplatiti redovne dionice, Komisija prihvaća da bi se prodaja dionica na sekundarnom tržištu uz dobit mogla smatrati istovjetnom otplati potpore.
(406)
Zaključno, u oba scenarija obveza u pogledu ograničenja naknade koju je preuzela Grčka u skladu je sa zahtjevima iz Komunikacije o bankarstvu iz 2013.
(407)
U pogledu naknade države u Komunikaciji o produženju iz 2011. zahtijeva se da se nove dionice izdaju uz popust na tržišnu cijenu, nakon prilagodbe za razvodnjavanje. Komisija primjećuje da je svrha tog zahtjeva osigurati da država primi dostatnu naknadu za svoje udjele u Banci i da se udjeli prijašnjih dioničara razvodne na odgovarajući način. U slučaju mjere C država je već većinski dioničar Banke i drži više od 90 % dionica. Stoga bi se prekomjernim popustom na tržišnu cijenu snizila naknada države u okviru mjere B4 i odredila potpora ulagateljima ako se zbog popusta utvrdi niža vrijednost Banke. Kako bi se to izbjeglo, cijena upisa ne može biti niža od minimalne cijene određene na temelju dviju ocjena neovisnih procjenitelja. Stoga se detaljnim mehanizmima za određivanje cijena štiti GFFS od prekomjernog razvodnjavanja udjela zbog novih ulagatelja, pri čemu se istodobno osigurava GFFS-ov upis novih dionica po cijeni koja odražava vrijednost Banke. U tim okolnostima Komisija može prihvatiti da se nove dionice mogu izdati uz niži popust na trenutačnu tržišnu cijenu od popusta koji je predviđen Komunikacijom o produženju iz 2011. te smatra da je minimalna cijena prihvatljiva.
(408)
Izdavanjem dionica po višoj cijeni riskiralo bi se odvraćanje privatnih ulagatelja od sudjelovanja u povećanju temeljnog kapitala i stoga bi se ograničilo prikupljanje privatnog kapitala.
(409)
Stoga Komisija smatra da razina vlastitog doprinosa i podjele obveza odgovaraju mjeri C.
7.6.3.3. Zaključak o vlastitom doprinosu i podjeli obveza
(410)
Komisija primjećuje da, u usporedbi s ukupnom primljenom dokapitalizacijom koju je provela država, vlastiti doprinos i podjela obveza u obliku prodaje imovine puno su niži od razina koje bi Komisija obično smatrala dostatnima. Međutim, s obzirom na elemente opisane u odjeljku 7.6.1., u skladu s kojima Komisija može prihvatiti niži vlastiti doprinos i podjelu obveza, može se smatrati da su planom restrukturiranja predviđene dostatne mjere u pogledu vlastitog doprinosa i podjele obveza.
(411)
Osim toga, plan restrukturiranja u skladu je sa zahtjevima Komunikacije o bankarstvu iz 2013. u pogledu mjere C.
7.6.4. Mjere kojima se ograničuju narušavanja tržišnog natjecanja
(412)
U Komunikaciji o restrukturiranju zahtijeva se da se planom restrukturiranja predlože mjere kojima se ograničuju narušavanja tržišnog natjecanja i osigurava konkurentan bankarski sektor. Štoviše, navedenim je mjerama potrebno obuhvatiti i pitanja moralnog hazarda te osigurati da se državna potpora ne upotrebljava za financiranje ponašanja koje je u suprotnosti s tržišnim natjecanjem.
(413)
U točki 31. Komunikacije o restrukturiranju navodi se da pri procjeni iznosa potpore i nastalih narušavanja tržišnog natjecanja Komisija mora uzeti u obzir apsolutni i relativni iznos primljene državne potpore te stupanj podjele obveza i položaj financijske institucije na tržištu nakon restrukturiranja. U tom pogledu Komisija podsjeća da je Banka od države primila kapital koji odgovara 16 % njezine rizikom ponderirane imovine (isključujući mjeru C). U okviru mjere C Banka preuzima obvezu unosa dodatnih 2 864 milijarde EUR, nakon čega će ukupna potpora u kapitalu činiti 23,7 % rizikom ponderirane imovine Banke. Osim potpore u kapitalu, Banka je primila i potporu za likvidnost. Banka je primila jamstva za likvidnost koja su 15. travnja 2011. iznosila 13 600 milijuna EUR, a 30. studenoga 2013.13 932 milijuna EUR, što je na isti dan predstavljalo 17 % bilance Banke. Nadalje, Banka je 31. prosinca 2013. ostvarila korist od likvidnosne pomoći u izvanrednim situacijama za koju jamči država u iznosu od 12 milijardi EUR, što je predstavljalo 18 % bilance Banke na taj datum. Potreba za provedbom mjera radi ograničenja mogućih narušavanja tržišnog natjecanja stoga je opravdana s obzirom na relativno veliki iznos potpore. Osim toga, tržišni udjel Banke u Grčkoj velik je. Na dan 31. prosinca 2012. tržišni udjeli iznosili su 17 % za kredite i 12 % za depozite. Preuzimanjima Nove TT banke i banke Nea Proton u rujnu 2013. povećani su tržišni udjeli Banke na 20,7 % za kredite i 18,8 % za depozite. (153)
(414)
Komisija podsjeća na to da poteškoće Banke uglavnom proizlaze iz vanjskih šokova, kao što je grčka dužnička kriza i produljena recesija koja je zaustavila razvoj grčkoga gospodarstva od 2008., kako je navedeno u uvodnoj izjavi 69. Odluke o pokretanju postupka u pogledu Eurobanke. Potreba za rješavanjem pitanja moralnog hazarda smanjena je jer se čini da Banka nije preuzela prekomjerne rizike. Kako je obrazloženo u odjeljku 7.6.1., učinak narušavanja mjera potpore niži je od tih čimbenika, kao što je i potreba za mjerama kojima će se ograničiti narušavanja tržišnog natjecanja. Zbog toga Komisija iznimno može prihvatiti da, unatoč visokom iznosu otpore, planom restrukturiranja nije predviđeno smanjenje bilance i kredita u Grčkoj.
(415)
Međutim, Komisija napominje da je dokapitalizacijama koje je provela država Banci omogućen nastavak bankarskog poslovanja na inozemnim tržištima i djelatnosti osiguranja u Grčkoj.
(416)
U tom pogledu, osim razduživanja i restrukturiranja koji su već provedeni, Komisija uzima u obzir i preuzetu obvezu Banke u pogledu smanjenja djelatnosti osiguranja do 31. prosinca 2018., što će vjerojatno dovesti do dodatnih otuđenja u […] i […], te njezinu obvezu u pogledu neupotrebljavanja potpore za financiranje rasta tih poduzeća. Komisija smatra dodatno smanjenje inozemne imovine primjerenim ako, u okviru mjere C, GFFS Banci isplati dodatnu potporu u kapitalu koja premašuje 1 milijardu EUR. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi (295)., zbog te bi isplate potpora imala veći učinak narušavanja od obične obveze u pogledu sudjelovanja u povećanju kapitala. Međutim, ako bi uneseni dodatni kapital iznosio manje od 1 milijarde EUR, uključivao bi veće sudjelovanje privatnih ulagatelja od najmanje 1,5 milijardi EUR. Osim toga, veće sudjelovanje privatnih ulagatelja činilo bi dodatnu podjelu obveza, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 388. U točki 31. Komunikacije o restrukturiranju navodi se da će pri procjeni mjera podjele obveza u obzir uzeti cijena plaćena za državnu pomoć i stupanj podjele obveza. Stoga će dodatna narušavanja tržišnog natjecanja i dalje biti ograničena ako GFFS unese manje od 1 milijarde EUR.
(417)
Grčka se obvezala poštovati i zabranu preuzimanja, pobrinuvši se da Banka primljenu državnu potporu neće upotrijebiti za preuzimanje novog poslovanja. Navedenom se zabranom bolje osigurava da se potpora upotrebljava isključivo kao potpora ponovnom uspostavljanju održivosti grčkog bankarskog poslovanja, a ne za rast, na primjer, na inozemnim tržištima.
(418)
Preuzetom obvezom u pogledu smanjenja potpore plaćene na grčke depozite s neodrživo visokih razina isto se tako osigurava da se potpora neće upotrebljavati za financiranje neodrživih strategija prikupljanja depozita kojima se narušava tržišno natjecanje na grčkom tržištu. Slično tome, preuzetom obvezom u pogledu provedbe strožih smjernica za određivanje cijene novih kredita, na temelju odgovarajuće procjene kreditnog rizika, spriječit će se Banku od narušavanja tržišnog natjecanja na grčkom tržištu korištenjem neprimjerenih strategija određivanja cijena kredita klijentima.
(419)
Uzimajući u obzir specifičnu situaciju opisanu u odjeljku 7.6.1 i mjere predviđene u planu restrukturiranja, Komisija smatra da su one dostatna zaštita za ograničavanje narušavanja tržišnog natjecanja.
7.7. PRAĆENJE
(420)
U skladu s odjeljkom 5. Komunikacije o restrukturiranju potrebna su redovita izvješća kako bi se Komisiji omogućilo da provjeri provodi li se plan restrukturiranja na odgovarajući način. Kako je navedeno u preuzetim obvezama (154), Grčka će osigurati da povjerenik za praćenje, kojeg je Banka već imenovala uz odobrenje Komisije, prati obveze koje je Grčka preuzela u pogledu restrukturiranja poslovanja u Grčkoj i inozemstvu te korporativnog upravljanja i komercijalnog poslovanja. Komisija stoga smatra da je primjereno praćenje provedbe plana restrukturiranja osigurano.
8. ZAKLJUČAK
(421)
Komisija smatra da je Grčka nezakonito provela mjere potpore SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, ex 2012/NN) SA.31155 (2013/C) (2013/NN) suprotno članku 108. stavku 3. ugovora o funkcioniranju Europske unije jer su provedene prije službene obavijesti. Međutim, Komisija smatra da je plan restrukturiranja, kad se uzme zajedno s preuzetim obvezama iz prilogâ kojima se osigurava ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti Banke, dovoljan u pogledu podjele obveza i vlastitog doprinosa te da je prikladan i proporcionalan kako bi se njime nadoknadili učinci narušavanja tržišnog natjecanja mjera potpore koje su ispitane u ovoj Odluci. Dostavljenim planom restrukturiranja i preuzetim obvezama ispunjuju se kriteriji iz Komunikacije o restrukturiranju te se mjere potpore stoga mogu smatrati spojivima s unutarnjim tržištem,
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
1. Sljedeće mjere koje je Grčka provela ili planira čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora:
(a)
likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama koju je banci Eurobank Ergasias SA. („Eurobank”) pružila Grčka središnja banka i za koju jamči Helenska Republika (mjera L2);
(b)
druga dokapitalizacija za premošćivanje od 1 341 milijun EUR koju je Grčki fond za financijsku stabilnost („GFFS”) odobrio Eurobanci u prosincu 2012. (mjera B2);
(c)
pismo o preuzimanju obveze od 528 milijuna EUR koju je GFFS odobrio Eurobanci 21. prosinca 2012. (mjera B3);
(d)
dokapitalizacija od 5 839 milijuna EUR koju je GFFS odobrio Eurobanci u svibnju 2013. (mjera B4);
(e)
preuzeta obveza u pogledu dokapitalizacije od 2 864 milijuna EUR koju je GFFS odobrio nakon 2 864 milijuna EUR povećanja temeljnog kapitala koje je odobreno na izvanrednoj skupštini dioničara 12. travnja 2014. u skladu sa Zakonom o GFFS-u br. 3864/2010, kako je izmijenjen (mjera C);
(f)
dokapitalizacija od 395 milijuna EUR koju je GFFS odobrio banci Nea Proton 28. kolovoza 2013. (mjera NP3).
2. Uzimajući u obzir plan restrukturiranja koji se odnosi na grupaciju Eurobank (Eurobank Ergasias S.A i sva njegova društva kćeri (društva kćeri i podružnice u Grčkoj i inozemstvu, u bankarskom i nebankarskom sektoru)) koji je dostavljen 16. travnja 2014. te obveze koje je Grčka preuzela 16. travnja 2014., sljedeća državna potpora spojiva je s unutarnjim tržištem:
(a)
dokapitalizacija od 950 milijuna EUR koju je Grčka odobrila Eurobanci u svibnju 2009. u skladu s Programom dokapitalizacije (mjera A);
(b)
likvidnosna pomoć u izvanrednim situacijama koju je Eurobanci pružila Grčka središnja banka i za koju Grčka jamči od srpnja 2011. u iznosu od 12 milijardi EUR od 31. prosinca 2012. (mjera L2);
(c)
prva dokapitalizacija za premošćivanje od 3 970 milijuna EUR koju je GFFS odobrio Eurobanci u svibnju 2012. (mjera B1);
(d)
druga dokapitalizacija za premošćivanje od 1 341 milijun EUR koju je GFFS odobrio Eurobanci u prosincu 2012. (mjera B2);
(e)
pismo o preuzimanju obveze od 528 milijuna EUR koju je GFFS odobrio Eurobanci 21. prosinca 2012. (mjera B3);
(f)
dokapitalizacija od 5 839 milijuna EUR koju je GFFS odobrio Eurobanci u svibnju 2013. (mjera B4);
(g)
preuzeta obveza u pogledu dokapitalizacije od 2 864 milijuna EUR koju je GFFS odobrio Eurobanci nakon 2 864 milijuna EUR povećanja temeljnog kapitala koje je odobreno na izvanrednoj skupštini dioničara 12. travnja 2014. u skladu sa Zakonom o GFFS-u br. 3864/2010, kako je izmijenjen (mjera C);
(h)
dokapitalizacija od 80 milijuna EUR koju je Grčka odobrila banci Nea Proton u svibnju 2009. (mjera Pr1);
(i)
financiranje ukupnog manjka financijskih sredstava od 1 121,6 milijuna EUR koje su osigurali Grčki jamstveni fond za depozite i ulaganja (GJFDU) i GFFS za aktivnosti prenesene iz Proton banke na banku Nea Proton u listopadu 2011. i svibnju 2012. (mjera NP1);
(j)
ukupna dokapitalizacija od 515 milijuna EUR koju je GFFS odobrio banci Nea Proton u listopadu 2011., veljači 2012., kolovozu 2012. i prosincu 2012. (mjera NP2);
(k)
dokapitalizacija od 395 milijuna EUR koju je GFFS odobrio banci Nea Proton 28. kolovoza 2013. (mjera NP3);
(l)
financiranje ukupnog manjka financijskih sredstava od 677 milijuna EUR koje su osigurali GJFDU i GFFS za aktivnosti prenesene iz T banke na Grčku poštansku banku („TT banka”) u prosincu 2011. i veljači 2013. (mjera T);
(m)
dokapitalizacija od 224,96 milijuna EUR koju je Grčka odobrila TT banci u svibnju 2009. (mjera TT);
(n)
financiranje ukupnog manjka financijskih sredstava od 3 732,6 milijuna EUR koje je osigurao GFFS za aktivnosti prenesene iz TT banke na Novu Grčku poštansku banku („Nova TT banka”) u siječnju i lipnju 2013. (mjera NTT1);
(o)
dokapitalizacija od 500 milijuna EUR koju je GFFS odobrio Novoj TT banci 29. siječnja 2013. (mjera NTT2).
Članak 2.
Ova je Odluka upućena Helenskoj Republici.
Sastavljeno u Bruxellesu 29. travnja 2014.