EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 1286/2013
af 11. december 2013
om fastlæggelse af et handlingsprogram til forbedring af virkemåden for beskatningssystemer i Den Europæiske Union for perioden 2014-2020 (Fiscalis 2020) og om ophævelse af beslutning nr. 1482/2007/EF
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 114 og 197,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
efter den almindelige lovgivningsprocedure, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Det flerårige handlingsprogram for beskatning, der gælder frem til 2014, har ydet et betydeligt bidrag til at fremme og styrke samarbejdet mellem skattemyndigheder i Unionen. Merværdien af dette program, herunder for beskyttelsen af medlemsstaternes, Unionens og skatteydernes finansielle interesser, anerkendes af deltagerlandenes skattemyndigheder. De næste ti års udfordringer kan ikke håndteres, hvis medlemsstaterne ikke ser ud over deres egne administrative territorier eller samarbejder intensivt med deres modparter. Fiscalis-programmet, som gennemføres af Kommissionen i samarbejde med de deltagende lande, giver medlemsstaterne en EU-ramme til at udvikle disse samarbejdsaktiviteter inden for, og som er mere omkostningseffektiv, end hvis hver enkelt medlemsstat opstiller individuelle samarbejdsrammer på bilateralt eller multilateralt grundlag. Det er derfor hensigtsmæssigt at sikre videreførelsen af dette program ved at fastlægge et nyt program inden for samme område.
(2)
Programmet fastlagt ved denne forordning, "Fiscalis 2020", og dets succes er afgørende i den nuværende økonomiske situation, og det bør støtte samarbejdet med hensyn til skatte- og afgiftsspørgsmål.
(3)
Aktiviteterne under Fiscalis 2020, dvs. de europæiske informationssystemer som defineret i denne forordning (europæiske informationssystemer), fælles tiltag for embedsmænd fra skattemyndighederne og de fælles uddannelsesinitiativer, forventes at bidrage til gennemførelsen af Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst ved at styrke det indre markeds funktion, skabe en ramme til støtte for aktiviteter, der styrker skattemyndighedernes administrative kapacitet og fremmer tekniske fremskridt og innovation. Ved at danne ramme om aktiviteter, der skal gøre skattemyndighederne mere effektive, styrke virksomhedernes konkurrenceevne, fremme beskæftigelsen og være med til at beskytte medlemsstaternes, Unionens og skatteydernes finansielle og økonomiske interesser, vil Fiscalis 2020 aktivt bidrage til at styrke beskatningssystemerne i det indre marked, idet det samtidig er med til gradvis at afvikle de eksisterende barrierer og forvridninger på det indre marked.
(4)
Anvendelsesområdet for Fiscalis 2020 bør bringes i overensstemmelse med de aktuelle behov, således at der fokuseres på alle de skatter og afgifter, som er harmoniseret på EU-plan, og på andre skatter og afgifter, for så vidt de er relevante for det indre marked og for det administrative samarbejde mellem medlemsstaterne.
(5)
For at støtte tredjelandes tiltrædelses- og associeringsproces bør såvel tiltrædende lande som kandidatlande som potentielle kandidatlande og partnerlande i den europæiske naboskabspolitik kunne deltage i Fiscalis 2020, hvis visse betingelser er opfyldt, og hvis deres deltagelse kun støtter aktiviteter under Fiscalis 2020, som har til formål at bekæmpe skattesvig, skatteunddragelse og at håndtere aggressiv skatteplanlægning. I betragtning af den stadig større grad af integration i verdensøkonomien bør Fiscalis 2020 også fortsat give mulighed for at indbyde eksterne eksperter til at bidrage til aktiviteter under Fiscalis 2020. Eksterne eksperter, som f.eks. repræsentanter for statslige myndigheder, erhvervsdrivende og deres organisationer eller repræsentanter for internationale organisationer, bør kun inddrages, når deres bidrag betragtes som afgørende for opnåelsen af målene for Fiscalis 2020.
(6)
I målene og prioriteterne for Fiscalis 2020 er der taget hensyn til de problemer og udfordringer, der er identificeret for beskatning i det kommende tiår. Fiscalis 2020 bør fortsat spille en rolle på vigtige områder såsom den konsekvente gennemførelse af EU-retten på skatteområdet, sikringen af informationsudvekslingen og støtten af administrativt samarbejde og af skattemyndighedernes administrative kapacitet. På grund af den måde, hvorpå problemerne i forbindelse med de nye udfordringer udvikler sig, bør der lægges større vægt på at styrke bekæmpelsen af skattesvig, skatteunddragelse og aggressiv skatteplanlægning. Der bør endvidere lægges vægt på at nedbringe skattemyndighedernes administrative byrde og skatteydernes opfyldelsesomkostninger samt at forhindre tilfælde af dobbeltbeskatning.
(7)
På det operationelle plan bør Fiscalis 2020 gennemføre, drive og støtte de europæiske informationssystemer og de administrative samarbejdsaktiviteter, styrke skatteembedsmænds færdigheder og kompetencer, styrke forståelsen og gennemførelsen af EU-retten på skatteområdet og støtte forbedringen af administrative procedurer samt udvekslingen og formidlingen af god administrativ praksis. Disse mål bør forfølges med vægt på at støtte bekæmpelsen af skattesvig, skatteunddragelse og aggressiv skatteplanlægning.
(8)
De programværktøjer, der er blevet anvendt før Fiscalis 2020, bør suppleres for at kunne håndtere de udfordringer, som skattemyndighederne står over for i det kommende tiår, på passende vis og for fortsat at følge udviklingen i EU-retten. Fiscalis 2020 bør omfatte bilateral og multilateral kontrol og andre former for administrativt samarbejde som fastsat i den relevante EU-ret om administrativt samarbejde, eksperthold, tiltag til opbygning af kapacitet i den offentlige forvaltning, som skal kunne give specifik og specialiseret vejledning på skatteområdet til medlemsstater, der befinder sig i en særlig og ekstraordinær situation, som berettiger sådanne målrettede tiltag, samt i nødvendigt omfang undersøgelser og kommunikationsaktiviteter med henblik på at støtte gennemførelsen af EU-retten på skatteområdet.
(9)
De europæiske informationssystemer spiller en afgørende rolle, når det drejer sig om at forbinde skattemyndighederne og således styrke beskatningssystemerne i Unionen, og de bør derfor fortsat finansieres og forbedres under Fiscalis 2020. Det bør desuden være muligt at tilføje nye beskatningsrelaterede informationssystemer til Fiscalis 2020, som er oprettet i medfør af EU-retten. De europæiske informationssystemer bør i givet fald baseres på fælles udviklingsmodeller og it-arkitektur.
(10)
I bestræbelserne på at forbedre det administrative samarbejde yderligere og støtte bekæmpelsen af skattesvig, skatteunddragelse og aggressiv skatteplanlægning kan det være nyttigt for Unionen at indgå aftaler med tredjelande, så disse lande får mulighed for at gøre brug af EU-komponenterne i de europæiske informationssystemer med henblik på at støtte en sikker informationsudveksling mellem dem og medlemsstaterne inden for rammerne af bilaterale skatteaftaler.
(11)
Fælles uddannelsesaktiviteter bør også gennemføres under Fiscalis 2020. Fiscalis 2020 bør fortsat bistå de deltagende lande med at styrke faglige færdigheder og kundskaber på skatteområdet gennem uddannelsesindhold, der i højere grad er udviklet i fællesskab, og som er rettet mod skatteembedsmænd og erhvervsdrivende. Til dette formål bør Fiscalis 2020's nuværende fælles uddannelsesstrategi, der fortrinsvis var baseret på en centraliseret udvikling af e-læring, udvikles til et mangestrenget program for støtte til uddannelse i Unionen.
(12)
Fiscalis 2020 bør dække en periode på syv år, så dets varighed tilpasses varigheden af den flerårige finansielle ramme, som er fastsat i Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 (2).
(13)
Denne forordning fastlægger for hele varigheden af Fiscalis 2020 en finansieringsramme, som skal udgøre det primære referencebeløb, jf. punkt 17 i den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (3), for Europa-Parlamentet og Rådet under den årlige budgetprocedure.
(14)
I overensstemmelse med Kommissionens forpligtelse til at sikre sammenhængende og forenklede finansieringsprogrammer, som fremgår af Kommissionens meddelelse om en gennemgang af EU's budget for 2010, bør ressourcerne anvendes sammen med andre EU-støtteinstrumenter, hvis de planlagte aktiviteter under Fiscalis 2020 forfølger mål, som er fælles for forskellige finansieringsinstrumenter, og dobbeltfinansiering kan udelukkes.
(15)
De nødvendige foranstaltninger for den finansielle gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (4) og med Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1268/2012 (5).
(16)
De deltagende lande bør afholde udgifterne i forbindelse med de nationale elementer af Fiscalis 2020, som bl.a. omfatter ikke-EU-komponenterne i de europæiske informationssystemer og eventuel uddannelse, som ikke er en del af de fælles uddannelsesinitiativer.
(17)
Da det er vigtigt, at deltagende lande deltager fuldt ud i de fælles tiltag, er det muligt at opnå en medfinansieringssats på 100 % af de støtteberettigede omkostninger til rejse og ophold, omkostninger i forbindelse med tilrettelæggelsen af arrangementer og dagpenge, når det er nødvendigt for at nå målene for Fiscalis 2020 fuldt ud.
(18)
Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af passende foranstaltninger under hele udgiftscyklussen, herunder ved forebyggelse, afsløring og efterforskning af uregelmæssigheder, inddrivelse af midler, der er gået tabt, uretmæssigt udbetalt eller anvendt forkert, og efter omstændighederne med sanktioner.
(19)
For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser med hensyn til fastlæggelse af de årlige arbejdsprogrammer. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (6).
(20)
Målet for denne forordning, nemlig at fastlægge et flerårigt program, som forbedrer beskatningssystemernes virkemåde i det indre marked, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, da de ikke effektivt kan samordne og samarbejde i det nødvendige omfang til at nå dette mål; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten for Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.
(21)
Kommissionen bør bistås af Fiscalis 2020-udvalget i forbindelse med gennemførelsen af Fiscalis 2020.
(22)
For at lette evalueringen af Fiscalis 2020 bør der fra begyndelsen opstilles passende rammer for tilsynet med resultaterne opnået af Fiscalis 2020. Kommissionen bør sammen med de deltagende lande udarbejde indikatorer, der kan justeres, og fastsætte foruddefinerede basisscenarier til at overvåge resultaterne af aktiviteterne under Fiscalis 2020. Der bør udføres en midtvejsevaluering om opfyldelsen af målene for Fiscalis 2020, dets effektivitet og dets merværdi på europæisk plan. Der bør endvidere foretages en endelig evaluering af den langsigtede effekt af Fiscalis 2020 og bæredygtigheden af dets virkninger. Der bør sikres fuld gennemsigtighed med regelmæssig rapportering om overvågningen og med indsendelse af evalueringsrapporter til Europa-Parlamentet og Rådet.
(23)
Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF (7) finder anvendelse på medlemsstaternes behandling af personoplysninger i forbindelse med denne forordning og under tilsyn af medlemsstaternes kompetente myndigheder, navnlig de offentlige uafhængige myndigheder, der er udpeget af medlemsstaterne. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 (8) finder anvendelse på Kommissionens behandling af personoplysninger inden for rammerne af denne forordning og under tilsyn af Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse. Enhver udveksling eller videregivelse af oplysninger foretaget af kompetente myndigheder bør være i overensstemmelse med reglerne om overførsel af personoplysninger i direktiv 95/46/EF, og enhver udveksling eller videregivelse af oplysninger foretaget af Kommissionen bør være i overensstemmelse med reglerne om overførsel af personoplysninger i forordning (EF) nr. 45/2001.
(24)
Denne forordning erstatter Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1482/2007/EF (9). Nævnte beslutning bør derfor ophæves -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
KAPITEL I
Almindelige bestemmelser
Artikel 1
Genstand
1. Der fastlægges herved et flerårigt handlingsprogram "Fiscalis 2020" (i det følgende benævnt "programmet") til forbedring af beskatningssystemernes virkemåde i det indre marked og til støtte for samarbejdet i forbindelse hermed.
2. Programmet dækker perioden fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020.
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning forstås ved:
1) "skattemyndigheder": de offentlige myndigheder og andre organer i de deltagende lande, som er ansvarlige for forvaltning af beskatning eller aktiviteter i forbindelse med beskatning
2) "eksterne eksperter":
a)
repræsentanter for statslige myndigheder, herunder repræsentanter fra lande, der ikke deltager i programmet i henhold til artikel 3, stk. 2
b)
erhvervsdrivende og organisationer, der repræsenterer erhvervsdrivende
c)
repræsentanter for internationale og andre relevante organisationer
3) "beskatning":
a)
merværdiafgifter i henhold til Rådets direktiv 2006/112/EF (10)
b)
punktafgifter på alkohol i henhold til Rådets direktiv 92/83/EØF (11)
c)
punktafgifter på tobak i henhold til Rådets direktiv 2011/64/EU (12)
d)
afgifter på energiprodukter og elektricitet i henhold til Rådets direktiv 2003/96/EF (13)
e)
alle andre former for skatter og afgifter, der er omfattet af artikel 2, stk. 1, litra a), i Rådets direktiv 2010/24/EU (14), for så vidt de er relevante for det indre marked og for det administrative samarbejde mellem medlemsstaterne
4) "bilateral eller multilateral kontrol": en koordineret undersøgelse af en eller flere indbyrdes forbundne personers skattetilsvar tilrettelagt af to eller flere deltagende lande, herunder mindst to medlemsstater, og i fælles eller komplementær interesse.
Artikel 3
Deltagelse i programmet
1. Deltagerlandene er medlemsstaterne og de lande, der er omhandlet i stk. 2, under forudsætning af at betingelserne i nævnte stykke er opfyldt.
2. Programmet er åbent for deltagelse af følgende lande:
a)
tiltrædelseslande, kandidatlande og potentielle kandidatlande, der er omfattet af en førtiltrædelsesstrategi, i overensstemmelse med de generelle principper og almindelige vilkår og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler, associeringsrådsafgørelser eller lignende aftaler
b)
partnerlande i den europæiske naboskabspolitik, forudsat at disse lande i tilstrækkelig grad har tilnærmet relevant lovgivning og administrative metoder til de i Unionen gældende.
De i første afsnit, litra b), omhandlede partnerlande deltager i programmet i overensstemmelse med bestemmelser, som aftales med disse lande efter fastlæggelsen af rammeaftaler vedrørende deres deltagelse i EU-programmer. Deres deltagelse støtter kun programaktiviteter, der har til formål at bekæmpe skattesvig og skatteunddragelse og at håndtere aggressiv skatteplanlægning.
Artikel 4
Deltagelse i programaktiviteter
Eksterne eksperter kan indbydes til at bidrage til udvalgte aktiviteter organiseret under programmet, når dette er afgørende for at nå de mål, der er omhandlet i artikel 5 og 6. De eksterne eksperter udvælges i fællesskab af Kommissionen og de deltagende lande på baggrund af deres færdigheder, erfaring og viden, som er af relevans for de specifikke aktiviteter, og der tages hensyn til eventuelle mulige interessekonflikter, samtidig med at der tilstræbes en balance mellem repræsentanter fra erhvervslivet og andre eksperter fra civilsamfundet. En liste over udvalgte eksterne eksperter offentliggøres og ajourføres regelmæssigt.
Artikel 5
Overordnet mål og specifikt mål
1. Det overordnede mål for programmet er at forbedre beskatningssystemernes virkemåde i det indre marked ved at styrke samarbejdet mellem de deltagende lande, deres skattemyndigheder og deres embedsmænd.
2. Det specifikke mål for programmet er at støtte bekæmpelsen af skattesvig, skatteunddragelse og aggressiv skatteplanlægning samt gennemførelsen af EU-retten på skatteområdet ved at sikre udvekslingen af oplysninger, styrke det administrative samarbejde og, hvor det er nødvendigt og hensigtsmæssigt, udbygge de deltagende landes administrative kapacitet med henblik på at hjælpe med at reducere skattemyndighedernes administrative byrde og skatteydernes opfyldelsesomkostninger.
3. Opfyldelsen af de i denne artikel omhandlede mål vurderes navnlig på grundlag af følgende:
a)
tilgængeligheden af og den fulde adgang til det fælles kommunikationsnet for de europæiske informationssystemer
b)
feedback fra de deltagende lande om resultaterne af programtiltag.
Artikel 6
Programmets operationelle mål og prioriteter
1. De operationelle mål og prioriteter for programmet er følgende:
a)
at gennemføre, forbedre, drive og støtte de europæiske informationssystemer på skatteområdet
b)
at støtte de administrative samarbejdsaktiviteter
c)
at udbygge skatteembedsmænds færdigheder og kompetencer
d)
at styrke forståelsen og gennemførelsen af EU-retten på skatteområdet
e)
at støtte forbedringen af administrative procedurer og udvekslingen af god administrativ praksis.
2. Målene og prioriteterne omhandlet i stk. 1 forfølges med særlig vægt på at støtte bekæmpelsen af skattesvig, skatteunddragelse og aggressiv skatteplanlægning.
KAPITEL II
Støtteberettigede tiltag
Artikel 7
Støtteberettigede tiltag
1. I henhold til betingelserne i det årlige arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 14, ydes der finansiel støtte til følgende via programmet:
a)
fælles tiltag:
i)
seminarer og workshopper
ii)
projektgrupper, normalt med deltagelse af et begrænset antal lande, der nedsættes for en begrænset periode for at forfølge et på forhånd defineret mål med et præcist beskrevet resultat
iii)
bilateral eller multilateral kontrol og andre aktiviteter, der er fastsat i EU-retten om administrativt samarbejde, og som tilrettelægges af to eller flere deltagende lande, herunder mindst to medlemsstater,
iv)
arbejdsbesøg organiseret af de deltagende lande eller et andet land, som giver embedsmændene mulighed for at opnå eller øge deres ekspertise eller viden inden for skatteanliggender
v)
eksperthold, det vil sige strukturerede former for samarbejde af midlertidig karakter, som samler ekspertise til at udføre opgaver inden for særlige områder, navnlig inden for europæiske informationssystemer, eventuelt med støtte fra online samarbejdstjenester, administrativ bistand samt infrastruktur og udstyr
vi)
kapacitetsopbygning i den offentlige forvaltning og støttetiltag
vii)
undersøgelser
viii)
kommunikationsprojekter
ix)
alle andre aktiviteter til støtte for de overordnede, specifikke og operationelle mål og prioriteter i artikel 5 og 6, forudsat at nødvendigheden af aktiviteten er behørigt begrundet
b)
opbygning af europæiske informationssystemer: udvikling, vedligeholdelse, drift og kvalitetskontrol af EU-komponenterne i europæiske informationssystemer, som er anført i punkt A i bilaget, og nye europæiske informationssystemer, der oprettes i medfør af EU-retten med henblik på at forbinde skattemyndighederne effektivt
c)
fælles uddannelsesaktiviteter: uddannelsestiltag, der er udviklet i fællesskab, til at støtte de nødvendige faglige færdigheder og kundskaber på skatteområdet.
Arbejdsbesøg som omhandlet i første afsnit, litra a), nr. iv), må ikke strække sig over mere end en måned. For arbejdsbesøg organiseret indenfor tredjelande er kun rejse- og opholdsomkostninger (ophold og dagpenge) støtteberettigede under programmet.
Eksperthold som omhandlet i første afsnit, litra a), nr. v), oprettes af Kommissionen i samarbejde med de deltagende lande og må, medmindre det begrundes behørigt, ikke strække sig over mere end et år.
2. De ressourcer, der er afsat til de tilskudsberettigede tiltag i denne artikel, bør anvendes på en afbalanceret måde og i forhold til, hvad der er nødvendigt til disse tiltag.
3. Når programmet evalueres, vurderer Kommissionen nødvendigheden af at indføre budgetlofter for de forskellige tilskudsberettigede tiltag.
Artikel 8
Specifikke gennemførelsesbestemmelser for fælles tiltag
1. Deltagelse i de fælles tiltag, der er omhandlet i artikel 7, stk. 1, første afsnit, litra a), sker på frivillig basis.
2. De deltagende lande sikrer, at embedsmænd, som udnævnes til at deltage i de fælles tiltag, har en passende profil og passende kvalifikationer, herunder sprogfærdigheder.
3. De deltagende lande træffer i givet fald de nødvendige foranstaltninger til at skabe bevidsthed om de fælles tiltag og til at sikre, at de opnåede resultater anvendes.
Artikel 9
Specifikke gennemførelsesbestemmelser for de europæiske informationssystemer
1. Kommissionen og de deltagende lande sikrer, at de europæiske informationssystemer, der er omhandlet i punkt A i bilaget, udvikles, drives og vedligeholdes på passende måde.
2. Kommissionen koordinerer i samarbejde med de deltagende lande de aspekter af fastlæggelsen og driften af EU- og ikke-EU-komponenterne i de europæiske informationssystemer, der er omhandlet i punkt A i bilaget, og som er nødvendige for at sikre, at de er funktionsdygtige, kan sammenkobles og hele tiden forbedres.
3. Såfremt lande, der ikke deltager, gør brug af EU-komponenterne af de europæiske informationssystemer, der er omhandlet i punkt A i bilaget, er denne brug underlagt aftaler med disse lande, som indgås i overensstemmelse med artikel 218 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
Artikel 10
Specifikke gennemførelsesbestemmelser for fælles uddannelsesaktiviteter
1. Deltagelse i de fælles uddannelsesaktiviteter, der er omhandlet i artikel 7, stk. 1, første afsnit, litra c), sker på frivillig basis.
2. De deltagende lande sikrer, at de embedsmænd, der udnævnes til at deltage i de fælles uddannelsesaktiviteter, har en passende profil og passende kvalifikationer, herunder sprogfærdigheder.
3. De deltagende lande integrerer i givet fald uddannelsesindhold, der er udviklet i fællesskab, herunder e-læringsmoduler, uddannelsesprogrammer og i fællesskab aftalte uddannelsesstandarder i deres nationale uddannelsesprogrammer.
KAPITEL III
Den finansielle ramme
Artikel 11
Den finansielle ramme
1. Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet er fastsat til 223 366 000 EUR i løbende priser.
2. Den finansielle tildeling til programmet kan også anvendes til at dække udgifter til forberedelse, overvågning, kontrol, revision og evaluering, som regelmæssigt er nødvendige for forvaltningen af programmet og opfyldelsen af dets mål; navnlig undersøgelser, ekspertmøder, informations- og kommunikationsaktiviteter med relation til målene fastsat i denne forordning, udgifter, der knytter sig til it-netværk med fokus på informationsbehandling og -udveksling, samt alle andre udgifter for Kommissionen til teknisk og administrativ bistand til forvaltningen af programmet.
De administrative udgifters andel må i almindelighed ikke overstige 5 % af programmets samlede udgifter.
Artikel 12
Indsatstyper
1. Kommissionen gennemfører programmet i overensstemmelse med forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012.
2. Finansiel støtte fra Unionen til aktiviteterne i artikel 7 ydes i form af:
a)
tilskud
b)
kontrakter om offentlige indkøb
c)
godtgørelse af eksterne omkostninger for eksperter, jf. artikel 4.
3. Medfinansieringssatsen for tilskud er op til 100 % af de støtteberettigede omkostninger, for så vidt angår omkostninger til rejse og ophold, omkostninger i forbindelse med tilrettelæggelsen af arrangementer og dagpenge.
Satsen anvendes i forbindelse med alle støtteberettigede tiltag med undtagelse af eksperthold som omhandlet i artikel 7, stk. 1, første afsnit, litra a), nr. v). For eksperthold fastlægges den gældende medfinansieringssats i de årlige arbejdsprogrammer, hvis disse tiltag gør det nødvendigt med tildeling af tilskud.
4. EU-komponenterne af de europæiske informationssystemer finansieres af programmet. De deltagende lande bør generelt afholde udgifter til anskaffelse, udvikling, installation, vedligeholdelse og daglig drift af ikke-EU-komponenterne i de europæiske informationssystemer.
Artikel 13
Beskyttelse af Unionens finansielle interesser
1. Kommissionen træffer egnede foranstaltninger til at sikre, at når der gennemføres aktioner, som finansieres i henhold til denne forordning, bliver Unionens finansielle interesser beskyttet ved anvendelse af foranstaltninger til forebyggelse af svig, bestikkelse og andre ulovlige aktiviteter, ved effektiv kontrol og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, ved inddrivelse af de uretmæssigt udbetalte beløb samt efter omstændighederne ved administrative sanktioner og bøder, der skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsens grovhed og have afskrækkende virkning.
2. Kommissionen eller dens befuldmægtigede og Revisionsretten har beføjelse til gennem bilagskontrol og kontrol på stedet at kontrollere alle tilskudsmodtagere, kontrahenter og underkontrahenter, som har modtaget EU-midler under denne forordning.
3. Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) kan efter bestemmelserne og procedurerne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 (15) og Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (16) foretage undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet, for at klarlægge, om der er begået svig, bestikkelse eller andre ulovlige aktiviteter, der berører Unionens finansielle interesser, i forbindelse med en aftale om tilskud, en afgørelse om ydelse af tilskud eller en kontrakt finansieret i henhold til nuværende forordning.
KAPITEL IV
Gennemførelsesbeføjelser
Artikel 14
Arbejdsprogram
Til gennemførelse af programmet vedtager Kommissionen ved gennemførelsesretsakter årlige arbejdsprogrammer, som skal angive de forfulgte mål, forventede resultater, gennemførelsesmetoden og det samlede beløb herfor. Der skal tillige gives en beskrivelse af de tiltag, der skal finansieres, en angivelse af de beløb, der bevilges til de enkelte tiltag, og en vejledende tidsplan for gennemførelsen. For så vidt angår tilskud skal de årlige arbejdsprogrammer omhandle prioriteterne, de væsentligste evalueringskriterier og den maksimale sats for medfinansiering. Disse gennemførelsesretsakt baseres på resultaterne fra de foregående år og vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 15, stk. 2.
Artikel 15
Udvalgsprocedure
1. Kommissionen bistås af et udvalg. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.
2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011.
KAPITEL V
Overvågning og evaluering
Artikel 16
Overvågning af programtiltag
1. Kommissionen overvåger i samarbejde med de deltagende lande programmet og tiltagene heri.
2. Kommissionen og de deltagende lande fastsætter kvalitative og kvantitative indikatorer og tilføjer om nødvendigt nye indikatorer i løbet af programmets løbetid. Indikatorerne skal anvendes til at måle virkningerne af programmet sammenholdt med forud fastsatte parametre.
3. Kommissionen offentliggør resultatet af den i stk. 1 omhandlede overvågning og de i stk. 2 omhandlede indikatorer.
4. Resultaterne af overvågningen skal benyttes ved evalueringen af programmet i overensstemmelse med artikel 17.
Artikel 17
Evaluering og revision
1. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet midtvejs- og slutevalueringsrapporter for så vidt angår de forhold, der er omhandlet i stk. 2 og 3. Resultaterne af disse evalueringer tages i betragtning, når der træffes beslutning om en eventuel forlængelse, ændring eller suspension af programmet for efterfølgende perioder. Disse evalueringer udarbejdes af en uafhængig ekstern evaluator.
2. Senest den 30. juni 2018 udarbejder Kommissionen en midtvejsevalueringsrapport om opfyldelsen af målene for programtiltagene, effektiviteten af ressourceudnyttelsen og programmets merværdi på europæisk plan. Denne rapport skal endvidere behandle forenklingen og målenes fortsatte relevans samt programmets bidrag til Unionens prioriterede mål om intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst.
3. Senest den 31. december 2021 udarbejder Kommissionen en slutevalueringsrapport om de i stk. 2 omhandlede forhold, og om programmets langsigtede effekt og bæredygtigheden af dets virkninger.
4. De deltagende lande stiller på Kommissionens anmodning alle tilgængelige data og oplysninger til rådighed, der er relevante for udarbejdelsen af dens rapporter om midtvejsevalueringen og den endelige evaluering.
KAPITEL VI
Afsluttende bestemmelser
Artikel 18
Ophævelse
Beslutning nr. 1482/2007/EF ophæves med virkning fra den 1. januar 2014.
Finansielle forpligtelser i forbindelse med tiltag i medfør af nævnte beslutning er dog fortsat underlagt bestemmelserne deri, indtil deres ophør.
Artikel 19
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 1. januar 2014.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Strasbourg, den 11. december 2013.
UREDBA (EU) br. 1286/2013 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
od 11. prosinca 2013.
o donošenju akcijskog programa za poboljšanje rada poreznih sustava u Europskoj uniji za razdoblje 2014. - 2020. (Fiscalis 2020) i ukidanju Odluke br. 1482/2007/EZ
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 114. i 197.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora (1),
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,
budući da:
(1)
Višegodišnji akcijski program oporezivanja koji se primjenjivao prije 2014. značajno je doprinio olakšavanju i jačanju suradnje između poreznih vlasti unutar Unije. Dodana vrijednost tog programa, uključujući za zaštitu financijskih interesa država članica Unije i poreznih obveznika, prepoznata je od strane poreznih uprava država sudionica. Ako države članice ne potraže rješenje izvan granica svojih administrativnih teritorija ili ne surađuju intenzivno sa svojim kolegama iz ostalih 26 država, ne mogu se uhvatiti u koštac s izazovima sljedećeg desetljeća. Program Fiscalis, koji provodi Komisija u suradnji s državama sudionicama, pruža državama članicama okvir Unije unutar kojega će se razvijati te aktivnosti suradnje, i što je troškovno učinkovitije nego kad bi svaka država članica postavljala svoje individualne okvire suradnje na bilateralnoj ili multilateralnoj osnovi. Stoga je potrebno osigurati nastavak tog programa kroz uspostavljanje novog programa na istom području.
(2)
Program uspostavljen ovom Uredbom, „Fiscalis 2020” i njegov uspjeh od velike su važnosti u sadašnjoj gospodarskoj situaciji i trebao bi podupirati suradnju u fiskalnim pitanjima.
(3)
Očekuje se da će aktivnosti u okviru programa Fiscalis 2020, odnosno informacijski sustavi kako su određeni u ovoj Uredbi (europski informacijski sustavi), zajedničke akcije za službenike poreznih vlasti i inicijative za zajedničko osposobljavanje doprinijeti ostvarenju strategije Europa 2020 za pametan, održiv i uključiv rast jačanjem funkcioniranja unutarnjeg tržišta, pružanjem okvira unutar kojega će se podupirati aktivnosti poboljšanja administrativnih kapaciteta poreznih vlasti te promicanjem tehničkog napretka i inovacija. Pružajući okvir za aktivnosti koje teže učinkovitijim poreznim vlastima, jačaju konkurentnost poduzeća, potiču zapošljavanje i doprinose zaštiti financijskih i gospodarskih interesa država članica, Unije i poreznih obveznika, program Fiscalis 2020 će aktivno jačati funkcioniranje poreznih sustava na unutarnjem tržištu, istovremeno doprinoseći i postupnom uklanjanju postojećih zapreka i poremećaja unutar tržišta.
(4)
Područje primjene programa Fiscalis 2020 trebalo bi uskladiti s trenutnim potrebama, kako bi se usmjerilo na sve poreze usklađene na razini Unije i druge poreze u mjeri u kojoj su oni relevantni za unutarnje tržište i za administrativnu suradnju između država članica.
(5)
Kako bi podržao proces pristupanja i udruživanja trećih zemalja, program Fiscalis 2020 bi trebao biti otvoren za sudjelovanje zemalja koje pristupaju i zemalja kandidatkinja i za potencijalne države kandidatkinje i partnerske države Europske politike susjedstva, ako su ispunjeni određeni uvjeti i ako njihovo sudjelovanje podržava samo aktivnosti u okviru programa Fiscalis 2020 koje su usmjerene na borbu protiv poreznih prijevara i utaje poreza te na rješavanje agresivnog planiranja poreza. S obzirom na sve veću razinu međusobne povezanosti svjetskog gospodarstva, program Fiscalis 2020 bi trebao nastaviti pružati mogućnost pozivanja vanjskih stručnjaka da daju svoj doprinos aktivnostima u okviru programa Fiscalis 2020. Vanjske stručnjake, kao što su predstavnici državnih vlasti, gospodarskih subjekata i njihovih organizacija ili predstavnici međunarodnih organizacija, trebalo bi pozivati samo ako se njihov doprinos smatra ključnim za postizanje ciljeva programa Fiscalis 2020.
(6)
Ciljevi i prioriteti programa Fiscalis 2020 uzimaju u obzir utvrđene probleme i izazove u oporezivanju u sljedećem desetljeću. Program Fiscalis 2020 bi trebao nastaviti igrati ulogu u važnim područjima, kao što su dosljedna provedba prava Unije u području oporezivanja, osiguravanje razmjene informacija i podržavanje administrativne suradnje i jačanje administrativnih kapaciteta poreznih vlasti. S obzirom na dinamiku problema utvrđenih novih izazova, dodatni naglasak trebalo bi staviti na podršku borbi protiv porezne prijevare, utaje poreza i agresivnog poreznog planiranja. Naglasak bi također trebalo staviti na smanjenje administrativnog opterećenja za porezne vlasti i na smanjenje troškova ispunjavanja obveza za porezne obveznike i sprečavanje slučajeva dvostrukog oporezivanja.
(7)
Na operativnoj razini, program Fiscalis 2020 bi trebao primjenjivati, koristiti i podržati europske informacijske sustave i aktivnosti administrativne suradnje, jačati vještine i stručnost poreznih službenika, poboljšati razumijevanje i primjenu prava Unije u području oporezivanju i poduprijeti poboljšanje upravnih postupaka te dijeljenje i širenje dobrih administrativnih praksi. Ove ciljeve trebalo bi slijediti s naglaskom na podršci u borbi protiv porezne prijevare, utaje poreza i agresivnog poreznog planiranja.
(8)
Programske alate primjenjivane ranije trebalo bi dopuniti kako bi primjereno reagirali na izazove koji stoje pred poreznim vlastima u sljedećem desetljeću, a da ostanu u skladu s razvojem u pravu Unije. Program treba obuhvatiti: bilateralne ili multilateralne kontrole i druge oblike administrativne suradnje, kako je utvrđeno mjerodavnim pravom Unije o administrativnoj suradnji, timove stručnjaka, aktivnosti na jačanju kapaciteta javne uprave koje osiguravaju specifičnu i specijaliziranu poduku na području oporezivanja u državama članicama koje se suočavaju s osobitim i izvanrednim okolnostima koje opravdavaju takve ciljane aktivnosti, i, gdje je to potrebno, studije i zajedničke komunikacijske aktivnosti u cilju potpore provedbe prava Unije na području oporezivanja.
(9)
Europski informacijski sustavi igraju ključnu ulogu u međusobnom povezivanju poreznih vlasti i na taj način u jačanju poreznih sustava unutar Unije te bi ih stoga trebalo i dalje financirati i usavršavati u sklopu programa Fiscalis 2020. Osim toga, trebalo bi biti moguće uključiti u program Fiscalis 2020 nove informacijske sustave povezane s porezom koji su uspostavljeni u okviru prava Unije. Europski informacijski sustavi trebaju se temeljiti, prema potrebi, na zajedničkim razvojnim modelima i IT arhitekturi.
(10)
U kontekstu proširenja administrativne suradnje i podrške borbi protiv porezne prijevare, utaje poreza i agresivnog poreznog planiranja, za Uniju bi moglo biti korisno sklopiti sporazume s trećim zemljama, kako bi se omogućilo da te zemlje koriste komponente Unije u europskim informacijskim sustavima radi sigurne razmjene informacija između njih i država članica u okviru bilateralnih poreznih sporazuma.
(11)
U okviru programa Fiscalis 2020 također bi se trebale provesti zajedničke aktivnosti osposobljavanja. Program Fiscalis 2020 bi trebao nastaviti podupirati države sudionice u jačanju profesionalnih vještina i znanja koje se odnosi na oporezivanje kroz pojačani zajednički razvijen sadržaj osposobljavanja namijenjen poreznim službenicima i gospodarskim subjektima. U tu svrhu, trenutni pristup programa Fiscalis 2020 zajedničkom osposobljavanju, koji se uglavnom temeljio na središnjem razvoju učenja putem interneta, treba razvijati u program potpore višestranom osposobljavanju za Uniju.
(12)
Program Fiscalis 2020 bi trebao obuhvaćati razdoblje od sedam godina kako bi uskladio svoje trajanje s trajanjem višegodišnjeg financijskog okvira iz Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 (2).
(13)
Ovom se Uredbom određuje financijska omotnica za čitavo vrijeme trajanja programa Fiscalis 2020 koja za Europski Parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka čini glavni referentni iznos u smislu točke 17. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3).
(14)
U skladu s predanosti Komisije koherentnosti i pojednostavljenju programa financiranja navedenoj u njenom priopćenju o proračunskom pregledu od 2010. resursi se trebaju dijeliti s drugim instrumentima financiranja Unije ako predviđene aktivnosti u okviru programa Fiscalis 2020 slijede ciljeve koji su zajednički za različite instrumente financiranja isključujući, međutim, dvostruko financiranje.
(15)
Mjere koje su potrebne za financijsku provedbu ove Uredbe trebalo bi donijeti se u skladu s Uredbom Europskog parlamenta i Vijeća (EU, Euratom) br. 966/2012 (4) i s Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 1268/2012 (5).
(16)
Zemlje sudionice trebale bi snositi troškove nacionalnih elemenata programa Fiscalis 2020 koji bi uključivali, između ostalog, neunijske komponente europskih informacijskih sustava i bilo koje osposobljavanje koje nije dio inicijativa za zajedničko osposobljavanje.
(17)
S obzirom na važnost punog sudjelovanja država sudionica u zajedničkim akcijama, moguća je stopa sufinanciranja od 100 % opravdanih troškova u vezi s putnim troškovima i smještajem, troškovima povezanim s organizacijom događanja i dnevnicama kada je to potrebno kako bi se u potpunosti postigli ciljevi programa Fiscalis 2020.
(18)
Financijske interese Unije trebalo bi zaštititi odgovarajućim mjerama tijekom cjelokupnog ciklusa rashoda, uključujući sprečavanje, otkrivanje i ispitivanje nepravilnosti, povrat izgubljenih sredstava, pogrešno plaćenih ili nepravilno iskorištenih sredstava te, po potrebi, sankcije.
(19)
Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti u odnosu na donošenje godišnjih programa rad trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (6).
(20)
Kako države članice ne mogu u dovoljnoj mjeri ostvariti ciljeve ove Uredbe, naime, uspostaviti višegodišnji program za poboljšanje rada poreznih sustava na unutarnjem tržištu jer one ne mogu učinkovito provoditi suradnju i koordinaciju potrebnu za postizanje tog cilja, Unija može usvojiti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti, kako je određeno u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.
(21)
U provedbi programa Fiscalis 2020, Komisiji bi trebao pomagati Odbor za provedu programa Fiscalis 2020.
(22)
Da bi se olakšalo evaluaciju programa Fisalis 2020, na samom početku potrebno je uvesti pravilan okvir za praćenje rezultata postignutih programom Fiscalis 2020. Komisija bi, zajedno s državama sudionicama, trebala odrediti podesive pokazatelje i postaviti unaprijed definirana polazišta za praćenje rezultata aktivnosti u okviru programa Fiscalis 2020. Trebalo bi na sredini trajanja programa provesti evaluaciju usmjerenu na ostvarenje ciljeva programa Fiscalis 2020, njegovu učinkovitost i dodanu vrijednost na europskoj razini. Završna bi se evaluacija, osim toga, trebala baviti dugoročnim utjecajem i održivosti učinaka programa. Potrebno je osigurati potpunu transparentnost uz redovito izvješćivanje o praćenju i uz podnošenje izvješća o evaluaciji Europskom parlamentu i Vijeću.
(23)
Direktiva 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i slobodnom kretanju takvih podataka (7) uređuje obradu osobnih podataka koja se provodi u državama članicama u kontekstu ove Uredbe, a pod nadzorom nadležnih tijela država članica, posebice neovisnih javnih vlasti koje je odredila država članica. Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskoga parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijela Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (8), uređuje obradu osobnih podataka koje provodi Komisija u okviru ove Uredbe, a pod nadzorom Europskog nadzornika za zaštitu podataka. Svaka razmjena ili prijenos informacija od strane nadležnih tijela treba biti u skladu s pravilima o prijenosu osobnih podataka kako je navedeno u Direktivi 95/46/EZ, a svaka razmjena ili prijenos informacija od strane Komisije mora biti u skladu s propisima o prijenosu osobnih podataka kao što je navedeno u Uredbi (EZ) br. 45/2001.
(24)
Ova Uredba zamjenjuje Odluku br. 1482/2007/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (9). Tu bi Odluku stoga trebalo staviti izvan snage,
DONIJELI SU OVU UREDBU:
POGLAVLJE I.
Opće odredbe
Članak 1.
Predmet
1. Višegodišnji akcijski program „Fiscalis 2020” („program”) osniva se da bi se poboljšao rad poreznih sustava na unutarnjem tržištu i podržala suradnja s tim u vezi.
2. Program obuhvaća razdoblje od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020.
Članak 2.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe, primjenjuju se sljedeće definicije:
1.
„porezne vlasti” znače javna tijela i druga tijela u državama sudionicama koja su odgovorna za upravljanje poreznim aktivnostima ili aktivnostima koje su povezane s porezom;
2.
„vanjski stručnjaci” znači:
(a)
predstavnici državnih tijela, uključujući one iz zemalja koje ne sudjeluju u programu na temelju članka 3. stavka 2.,
(b)
gospodarski subjekti i organizacije koje predstavljaju gospodarske subjekte,
(c)
predstavnici međunarodnih i drugih relevantnih organizacija.
3.
„oporezivanje” znači sljedeće:
(a)
porez na dodanu vrijednost predviđen Direktivom Vijeća 2006/112/EZ (10);
(b)
trošarine na alkohol predviđene Direktivom Vijeća 92/83/EEC (11);
(c)
trošarine na duhan predviđene Direktivom Vijeća 2011/64/EU (12);
(d)
poreze na energente i električnu energiju predviđene Direktivom Vijeća 2003/96/EZ (13)
(e)
druge poreze koji su obuhvaćenim člankom 2. stavkom 1. točkom (a) Direktive Vijeća 2010/24/EU (14) u mjeri u kojoj su oni relevantni za unutarnje tržište i administrativnu suradnju između država članica.
4.
„bilateralne ili multilateralne kontrole” znači koordinirana provjera porezne obveze jednog ili više povezanih poreznih obveznika koji organiziraju dvije ili više zemalja sudionica sa zajedničkim ili upotpunjujućim interesima, u što su uključene najmanje dvije države članice.
Članak 3.
Sudjelovanje u programu
1. Države sudionice su države članice i države iz stavka 2. ako su ispunjeni uvjeti iz tog stavka.
2. Program je otvoren za sudjelovanje bilo kojima od sljedećih zemalja:
(a)
državama pristupnicama, državama kandidatkinjama i potencijalnim zemljama kandidatkinjama koje imaju koristi od pretpristupne strategije, u skladu s općim načelima i općim odredbama te uvjetima sudjelovanja navedenih država u programima Unije uspostavljenima u okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća o pridruživanju ili sličnim sporazumima;
(b)
partnerskim državama obuhvaćenih Europskom politikom susjedstva pod uvjetom da su te države dosegle dovoljnu razinu približavanja mjerodavnog zakonodavstva i administrativnih metoda onima u Uniji.
Partnerske države navedene u prvom podstavku točki (b) sudjeluju u programu u skladu s odredbama koje se utvrđuju s tim državama nakon uspostave okvirnih sporazuma o sudjelovanju u programima Unije. Njihovo sudjelovanje podržava samo aktivnosti u okviru programa koje su usmjerene na borbu protiv poreznih prijevara i utaje poreza te na rješavanje agresivnog planiranja poreza.
Članak 4.
Sudjelovanje u aktivnostima u okviru programa
Vanjski stručnjaci mogu biti pozvani da doprinesu odabranim aktivnostima organiziranim u sklopu programa gdje god je to neophodno za ostvarenje ciljeva navedenih u člancima 5. i 6. Vanjske stručnjake odabire Komisija zajedno s državama sudionicama, na temelju njihovih vještina, iskustva i znanja relevantnih za pojedine aktivnosti, uzimajući u obzir bilo koji potencijalni sukob interesa i uspostavljajući ravnotežu između poslovnih predstavnika i drugih stručnjaka civilnog društva. Popis odabranih vanjskih stručnjaka javan je i redovito se ažurira.
Članak 5.
Opći cilj i posebni cilj
1. Sveukupni cilj programa je poboljšanje pravilnog funkcioniranja poreznih sustava na unutarnjem tržištu kroz poboljšanje suradnje između država sudionica, njihovih poreznih vlasti i njihovih dužnosnika.
2. Poseban cilj programa je podržati borbu protiv porezne prijevare, utaje poreza i agresivnog poreznog planiranja te provedbu prava Unije na području oporezivanja osiguravanjem razmjene informacija, podržavanjem administrativne suradnje i, gdje je to potrebno i prikladno, jačanjem administrativnih kapaciteta država sudionica, s ciljem pomoći smanjenju administrativnog opterećenja poreznih vlasti i troškova ispunjavanja obveza poreznih obveznika.
3. Ostvarivanje ciljeva navedenih u ovom članku mjeri se na osnovi, posebice, sljedećeg,:
(a)
dostupnosti zajedničke komunikacijske mreže i neograničenog pristupa istoj za europske informacijske sustave;
(b)
povratnih informacija od država sudionica o rezultatima aktivnosti u okviru programa.
Članak 6.
Operativni ciljevi i prioriteti programa
1. Operativni ciljevi i prioriteti programa su sljedeći:
(a)
primjenjivati, poboljšati, koristiti i podržati europske informacijske sustave oporezivanja,
(b)
podržati aktivnosti administrativne suradnje,
(c)
jačati vještine i stručnost poreznih službenika,
(d)
poboljšati razumijevanje i primjenu prava Unije u području oporezivanja,
(e)
podržati unapređenje administrativnih postupaka te dijeljenje dobrih administrativnih praksi.
2. Ciljeve i proritete navedene u stavku 1. trebalo bi slijediti s posebnim naglaskom na podršku borbi protiv porezne prijevare, utaje poreza i agresivnog poreznog planiranja.
POGLAVLJE II.
Prihvatljive aktivnosti
Članak 7.
Prihvatljive aktivnosti
1. Program, u skladu s uvjetima utvrđenim u godišnjem programu rada iz članka 14., osigurava financijsku potporu za sljedeće:
(a)
zajedničke aktivnosti:
i.
seminari i radionice,
ii.
projektne grupe, uglavnom sastavljene od određenog broja država, operativne tijekom ograničenog vremenskog razdoblja radi provođenja unaprijed definiranog cilja s precizno opisanim ishodom,
iii.
bilateralne ili multilateralne kontrole i druge aktivnosti predviđene pravom Unije na području administrativne suradnje, organizirane od strane dviju ili više država sudionica, od kojih su najmanje dvije države članice;,
iv.
radne posjete u organizaciji država sudionica ili druge zemlje kako bi se omogućilo dužnosnicima da steknu ili povećaju svoju stručnost ili znanje o poreznim pitanjima;
v.
stručni timovi, odnosno strukturirani oblici suradnje, koji nisu trajnog karaktera, udruživanje stručnosti radi obavljanja poslova u određenim područjima, posebno u europskim informacijskim sustavima, eventualno uz podršku usluga za internetsku suradnju, administrativne pomoći te objekata za infrastrukturu i opremu;
vi.
izgradnja kapaciteta javne uprave i prateće aktivnosti,
vii.
studije,
viii.
komunikacijski projekti,
ix.
bilo koja druga aktivnost koja podržava opće, posebne i operativne ciljeve i prioritete utvrđene u člancima 5. i 6., pod uvjetom da je potreba za takvom aktivnosti propisno opravdana;
(b)
izgradnju europskih informacijskih sustava: razvoj, održavanje, upravljanje i kontrola kvalitete komponenti Unije u europskim informacijskim sustavima iz točke A Priloga i u novim europskim informacijskim sustavima koji su uspostavljeni u okviru prava Unije, s ciljem učinkovitog međusobnog povezivanja poreznih vlasti;
(c)
aktivnosti zajedničkog osposobljavanja: zajednički razvijene aktivnosti osposobljavanja za potporu potrebnih stručnih vještina i znanja koje se odnose na oporezivanje.
Radni posjeti navedeni u prvom podstavku točki (a) podtočki iv. ne traju dulje od jednog mjeseca. Za radne posjete organizirane u trećim zemljama, u okviru programa prihvatljivi su samo putni troškovi i troškovi boravka (smještaj i dnevnica).
Stručne timove navedene u prvom podstavku točki (a) podtočki v. organizira Komisija u suradnji s državama sudionicama te, osim ako je propisno opravdano, ne smiju trajati dulje od godine dana.
2. Sredstva za prihvatljive aktivnosti iz ovoga članka raspoređuju se na uravnotežen način te u odnosu na stvarne potrebe tih aktivnosti.
3. Prilikom evaluacije programa, Komisija procjenjuje potrebu za uvođenjem proračunskih gornjih granica za razne aktivnosti koje ispunjavaju uvjete.
Članak 8.
Posebne provedbene odredbe za zajedničke akcije
1. Sudjelovanje u zajedničkim aktivnostima navedenima u članku 7. podstavku 1. točki (a) na dobrovoljnoj je osnovi.
2. Države sudionice osiguravaju da se dužnosnici s prikladnim profilom i kvalifikacijama, uključujući jezične vještine, imenuju za sudjelovanje u zajedničkim akcijama.
3. Države sudionice, prema potrebi, poduzimaju potrebne mjere kako bi se podigla svijest o zajedničkim akcijama i osiguralo korištenje dobivenih rezultata.
Članak 9.
Posebne provedbene odredbe za europske informacijske sustave
1. Komisija i države sudionice moraju osigurati da europski informacijski sustavi iz točke A Priloga budu razvijeni, korišteni i održavani na odgovarajući način.
2. Komisija u suradnji s državama sudionicama koordinira one aspekte uspostavljanja i funkcioniranja unijskih i neunijskih sastavnica europskih informacijskih sustava navedenih u točki A Priloga koje su potrebne za osiguranje njihove funkcionalnosti, međusobne povezanosti i neprekinutog poboljšanja.
3. Korištenje unijskih sastavnica europskih informacijskih sustava iz točke 1. Priloga od strane država koje ne sudjeluju, predmet je sporazuma s tim zemljama koji će se sklopiti u skladu s člankom 218. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.
Članak 10.
Posebne provedbene odredbe za zajedničke aktivnosti osposobljavanja
1. Sudjelovanje u zajedničkim aktivnostima osposobljavanja iz članka 7. podstavka 1. točke (c) na dobrovoljnoj je osnovi.
2. Države sudionice osiguravaju da se dužnosnici s prikladnim kvalifikacijama i profilom, uključujući jezične vještine, imenuju za sudjelovanje u zajedničkim aktivnostima osposobljavanja.
3. Države sudionice dužne su integrirati, prema potrebi, zajednički razvijen sadržaj osposobljavanja, uključujući i module učenja preko Interneta, programe osposobljavanja i općeprihvaćene standarde osposobljavanja u svoje nacionalne programe osposobljavanja.
POGLAVLJE III.
Financijski okvir
Članak 11.
Financijski okvir
1. Financijska omotnica za provedbu programa iznosi 223 366 000 EUR u tekućim cijenama.
2. Raspodjela financijskih sredstava za program također može obuhvaćati troškove koji se odnose na aktivnosti pripreme, praćenja, provjere, revizije i evaluacije, koje su redovno potrebne za upravljanje programom i ostvarivanje njegovih ciljeva; posebno, studije, sastanke stručnjaka, informacijsko-komunikacijske aktivnosti vezane uz ciljeve utvrđene u ovoj Uredbi, troškove vezane uz IT mreže koje se bave obradom i razmjenom informacija, zajedno sa svim ostalim troškovima za tehničku i administrativnu potporu koje je ostvarila Komisija za upravljanje programom.
Udio administrativnog troška općenito ne prelazi 5 % ukupnog troška programa.
Članak 12.
Vrste intervencija
1. Komisija provodi ovaj program u skladu s Uredbom (EU, Euratom) No 966/2012.
2. Financijska potpora Unije za aktivnosti predviđene u članku 7. mora imati oblik:
(a)
bespovratnih sredstava;
(b)
ugovora o javnoj nabavi,
(c)
naknada troškova vanjskim stručnjacima iz članka 4.
3. Stopa sufinanciranja za bespovratna sredstva iznosi i do 100 % za prihvatljive troškove u slučaju putnih troškova i troškova smještaja, troškova povezanih s organizacijom događaja i dnevnica.
Ta stopa primjenjuje se na sve aktivnosti koje zadovoljavaju uvjete s izuzetkom stručnih timova navedenih u članku 7. podstavku 1. točki (a) podtočki v. Odgovarajuća stopa sufinanciranja za stručne timove, ako te akcije zahtijevaju dodjelu bespovratnih sredstava, utvrđuje se u godišnjim programima rada.
4. Unijske sastavnice europskih informacijskih sustava financiraju se iz programa. Države sudionice posebno snose troškove stjecanja, razvoja, ugradnje, održavanja i svakodnevnog rada neunijskih sastavnica europskih informacijskih sustava.
Članak 13.
Zaštita financijskih interesa Unije
1. Komisija poduzima prikladne mjere kako bi osigurala da su, kada se provode akcije koje se financiraju u okviru ove Uredbe, financijski interesi Unije zaštićeni primjenom preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i bilo kojeg drugog nezakonitog djelovanja putem učinkovitih kontrola i, ako se uoče nepravilnosti, vraćanjem pogrešno plaćenih iznosa te, prema potrebi, učinkovitim, proporcionalnim i odvraćajućim administrativnim i financijskim sankcijama.
2. Komisija ili predstavnici Komisije te Revizorski sud ovlašteni su za provedbu revizije na temelju dokumenata i neposredno svih korisnika potpora, izvoditelja i podizvoditelja koji su primili sredstva Unije u skladu s ovom Uredbom.
3. Europski ured za suzbijanje prijevara (OLAF) može provoditi istrage, uključujući i provjere na licu mjesta i inspekcije u skladu s odredbama i postupcima utvrđenim u Uredbi (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća (15) i Uredbi Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (16), radi utvrđivanja je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti koja utječe na financijske interese Unije vezano uz sporazum ili odluku o davanju bespovratnih sredstava ili uz ugovor koji se financira u sklopu ove Uredbe.
POGLAVLJE IV.
Provedbene ovlasti
Članak 14.
Program rada
U cilju provođenja programa, Komisija provedbenim aktima usvaja godišnje programe rada kojima se utvrđuju postavljeni ciljevi, očekivani rezultati, način provedbe i njihov ukupan iznos. Oni također sadrže opis aktivnosti koje treba financirati, indikativne iznose raspoređene za svaku vrstu aktivnost i indikativne rokove provedbe. Godišnji programi rada sadržavaju prioritete za bespovratna sredstva, temeljne kriterije za ocjenjivanje i najveću stopu sufinanciranja. Ti provedbeni akti temelje se na rezultatima prethodnih godina i donose se u skladu s postupkom ispitivanja navedenim u članku 15. stavku 2.
Članak 15.
Odborski postupak
1. Komisiji pomaže odbor. Taj odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.
2. Kod upućivanja na ovaj stavak, primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.
POGLAVLJE V.
Praćenje i evaluacija
Članak 16.
Praćenje aktivnosti u okviru programa
1. U suradnji s državama sudionicama, Komisija prati program i aktivnosti u okviru njega.
2. Komisija i države sudionice utvrđuju kvalitativne i kvantitativne pokazatelje i, ako je potrebno, dodaju nove pokazatelje tijekom provođenja programa. Pokazatelji se koriste za mjerenje učinaka programa u odnosu na unaprijed definirana polazišta.
3. Komisija objavljuje ishod praćenja naveden u stavku 1. i popis pokazatelja naveden u stavku 2.
4. Rezultati praćenja koriste se za evaluaciju programa u skladu s člankom 17.
Članak 17.
Evaluacija i preispitivanje
1. Komisija podnosi Europskom parlamentu i Vijeću izvješće o evaluaciji na sredini trajanja programa i završno izvješće o evaluaciji u pogledu pitanja navedenih u stavcima 2. i 3. Rezultati tih evaluacija se integriraju u odluke o mogućoj obnovi, izmjeni ili prekidu programa za naredna razdoblja. Te evaluacije provodi nezavisni vanjski ocjenitelj.
2. Komisija do 30. lipnja 2018. sastavlja izvješće o evaluaciji na sredini trajanja programa o postizanju ciljeva aktivnosti u okviru programa, učinkovitosti korištenja resursa i dodane vrijednosti programa na europskoj razini. To se izvješće dodatno bavi pojednostavljenjem i kontinuiranom relevantnosti ciljeva, kao i doprinosom programa prioritetima Unije vezano uz pametan, održiv i uključiv rast.
3. Komisija do 31. prosinca 2021. sastavlja završno izvješće o evaluaciji o pitanjima navedenim u stavku 2. i o dugoročnom utjecaju i održivosti učinaka programa,.
4. Na zahtjev Komisije, države sudionice joj dostavljaju sve raspoložive podatke i informacije relevantne za doprinos njenim izvješćima o evaluaciji na sredini trajanja programa i završnim izvješćima o evaluaciji.
POGLAVLJE VI.
Završne odredbe
Članak 18.
Stavljanje izvan snage
Odluka br. 1482/2007/EZ stavlja se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2014.
Međutim, financijske obveze vezane uz aktivnosti utemeljene na toj Odluci nastavljaju se provoditi u skladu s njom sve dok ne prestanu.
Članak 19.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje od 1. siječnja 2014.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Strasbourgu 11. prosinca 2013.