RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 78/2013
af 17. januar 2013
om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af visse rørfittings af jern eller stål med oprindelse i Rusland og Tyrkiet
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. SAGSFORLØB
1. Midlertidige foranstaltninger
(1)
Den 31. juli 2012 indførte Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) ved forordning (EU) nr. 699/2012 (2) (»forordningen om midlertidig told«) en midlertidig antidumpingtold på importen af visse rørfittings af jern eller stål med oprindelse i Rusland og Tyrkiet.
(2)
Proceduren blev indledt ved en indledningsmeddelelse (3) offentliggjort den 1. november 2011 på grundlag af en klage indgivet den 20. september 2011 af Defence Committee of the Steel Butt-Welding Fittings Industry of the European Union (»klageren«) på vegne af producenter, der tegnede sig for mere end 40 % af den samlede EU-produktion af visse rørfittings af jern og stål.
(3)
Som anført i betragtning 15 i forordningen om midlertidig told omfattede undersøgelsen af dumping og skade perioden fra 1. oktober 2010 til 30. september 2011 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for skadesvurderingen dækkede perioden fra 1. januar 2008 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
2. Efterfølgende procedure
(4)
Efter fremlæggelsen af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger (»fremlæggelse af foreløbige konklusioner«), indgav adskillige interesserede parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede om det, fik også lejlighed til at blive hørt.
(5)
Kommissionen fortsatte med at indhente og analysere alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen.
3. Stikprøveudtagning
(6)
Da der ikke er fremsat bemærkninger om anvendelsen af stikprøver med hensyn til EU-producenter, ikke-forretningsmæssigt forbundne importører og eksporterende producenter, bekræftes de foreløbige konklusioner i betragtning 5-11 i forordningen om midlertidig told hermed.
4. Gældende foranstaltninger over for andre tredjelande
(7)
Det skal gentages, at der er indført antidumpingforanstaltninger over for importen af visse rørfittings af jern og stål med oprindelse i Malaysia, Folkerepublikken Kina, Republikken Korea og Thailand, og efter omgåelsespraksis også over for visse rørfittings af jern og stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina, afsendt fra Indonesien, Sri Lanka, Filippinerne og Taiwan (med visse undtagelser) (4). De lande, der er nævnt i foregående sætning, omtales herefter som »lande, der er underlagt antidumpingforanstaltninger«.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(8)
Som anført i betragtning 17 i forordningen om midlertidig told er den pågældende vare rørfittings (ikke støbte fittings, flanger og fittings med gevind) af jern eller stål (ikke rustfrit stål), med største udvendige diameter på 609,6 mm og derunder, af den art, der anvendes til stuksvejsning eller andre formål i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 og ex 7307 99 80 (»den pågældende vare«).
(9)
Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende den pågældende vare og samme vare bekræftes de foreløbige konklusioner i betragtning 17-20 i forordningen om midlertidig told hermed.
C. DUMPING
1. Rusland
1.1. Normal værdi
(10)
En af de russiske eksporterende producenter hævdede, at kun oplysninger fra russiske virksomheder burde være blevet anvendt i beregningen af dumpingmargenen, og at det ikke er korrekt at anvende oplysninger fra tyrkiske virksomheder. Det bør erindres, at i mangel på samarbejdsvilje fra de russiske eksporterende producenter er den normale værdi for Rusland blevet beregnet i henhold til grundforordningens artikel 18, stk. 1 og 5, på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, dvs. oplysninger fra de tyrkiske eksporterende producenter, der anvender russiske sømløse stålrør som bestanddel i produktionen af den pågældende vare. Påstanden afvises derfor.
(11)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger om fastsættelsen af den normale værdi, bekræftes de foreløbige konklusioner i betragtning 22-25 i forordningen om midlertidig told hermed.
1.2. Eksportpris
(12)
Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende fastsættelsen af eksportprisen, bekræftes de foreløbige konklusioner i betragtning 26 og 27 i forordningen om midlertidig told hermed.
1.3. Sammenligning
(13)
Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende sammenligningen mellem eksportprisen og den normale værdi, bekræftes de foreløbige konklusioner i betragtning 28 og 29 i forordningen om midlertidig told hermed.
1.4. Dumpingmargen
(14)
En af de russiske eksporterende producenter hævdede, at den midlertidige antidumpingtold på 23,8 % ikke er berettiget i lyset af den omstændighed, at virksomheden kun eksporterer stålrørknæ til Unionen, og selv disse i kun meget små mængder. Imidlertid er stålrørknæ en del af den vare, der er genstand for undersøgelsen, og dette er ikke blevet bestridt af nogen interesseret part. Desuden ses kriteriet om at betragte import til Unionen som ubetydelig, der er nævnt i grundforordningens artikel 5, stk. 7, og artikel 9, stk. 3, kun på landsdækkende plan og ikke individuelt pr. virksomhed. Påstanden afvises derfor.
(15)
En anden russisk eksporterende producent hævdede, at den ikke har udført dumping, og at dette fremgår af den omstændighed, at den ved flere lejligheder har mistet bud til Unionens konkurrenter om levering af rørknæ og -bøjninger. Som nævnt ovenfor skal det desuden erindres, at ingen russisk eksporterende producent samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, og derfor foregik dumpingberegningerne for Rusland i henhold til grundforordningens artikel 18, stk. 1 og 5, på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger. Selv hvis påstanden tages i betragtning, bør det bemærkes, at tabet af bud til Unionens konkurrenter ikke er i modstrid med konklusionen om dumping fra den russiske eksporterende producent. Påstanden afvises derfor.
(16)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende beregningen af dumpingmargenen, bekræftes konklusionerne i betragtning 30 og 31 i forordningen om midlertidig told hermed.
(17)
Den landsdækkende endeligt fastlagte dumpingmargen udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:
Virksomhed
Dumpingmargen
Alle virksomheder
23,8 %
2. Tyrkiet
2.1. Normal værdi
(18)
Da der ikke fremsat bemærkninger om fastsættelsen af den normale værdi, bekræftes de foreløbige resultater i betragtning 32-40 i forordningen om midlertidig told hermed.
2.2. Eksportpris
(19)
En eksporterende producent hævdede, at fortjenstmargenen på søtransport, dvs. forskellen mellem den fragt, der betales af kunderne, og den fragt, der betales af den eksporterende producent til rederiet, bør medtages i eksportprisen. I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 8, er eksportprisen imidlertid den pris, der faktisk er betalt eller skal betales for varen, når den sælges med henblik på eksport fra eksportlandet til Unionen. En fortjenstmargen fra transport af varen til kunden kan ikke betragtes som en del af eksportprisen for selve varen. Påstanden afvises derfor.
(20)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende fastsættelsen af eksportprisen, bekræftes de foreløbige konklusioner i betragtning 41-43 i forordningen om midlertidig told hermed.
2.3. Sammenligning
(21)
The Turkish Steel Exporters' Association (ÇIB) hævdede, at der ikke er blevet taget behørigt hensyn til de store prisforskelle mellem sømløse og svejsede rørfittings i sammenligningen mellem eksportprisen og den normale værdi. Imidlertid har alle samarbejdsvillige virksomheder indsendt oplysninger om de enkelte transaktioner med hensyn til salget af sømløse og svejsede rørfittings. Oplysningerne er blevet udtrykkeligt anvendt til sammenligningen mellem eksportprisen og den normale værdi. Med andre ord er sømløse rørfittings kun blevet sammenlignet med sømløse rørfittings, og svejsede rørfittings er kun blevet sammenlignet med svejsede rørfittings. Påstanden afvises derfor.
(22)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende sammenligningen, bekræftes konklusionerne i betragtning 44 i forordningen om midlertidig told hermed.
2.4. Dumpingmargener
a) Dumpingmargen for undersøgte virksomheder
(23)
Det skal erindres, at den individuelle dumpingmargen, der blev foreløbigt fastsat for en af de tre samarbejdsvillige eksporterende producenter, blev fastsat på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og virksomhedens vejede gennemsnitlige eksportpris for den pågældende vare til Unionen. Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende fastsættelsen af denne virksomheds dumpingmargen, bekræftes de foreløbige konklusioner i betragtning 46 i forordningen om midlertidig told hermed.
(24)
I forbindelse med de to andre samarbejdsvillige virksomheder fremgik det af dumpingberegningerne, at de udførte målrettet dumping i et givet tidsrum samt for forskellige kunder og regioner. Der var rent faktisk et klart mønster i deres eksportpriser, som afveg betydeligt alt efter de forskellige indkøbere og regioner samt tidsperioder (op til 30 % for identiske udgaver af den pågældende vare). Desuden afspejlede dumpingberegningen, der var baseret på sammenligningen mellem en vejet gennemsnitlig normal værdi og et vejet gennemsnit af eksportpriserne i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 11, første del af første punktum, ikke den fulde grad af den dumping, der udførtes af de to pågældende producenter, som vist i nærværende forordnings betragtning 27. Dumpingmargenen kunne desuden ikke fastslås ved at sammenligne de enkelte normale værdier og de enkelte eksportpriser til Unionen for hver transaktion i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 11, anden del af første punktum, i betragtning af manglen på tilstrækkelige indenlandske transaktioner for den normale værdi, der svarer til eksporttransaktionerne, som vist i betragtning 28.
(25)
For at vise den fulde dumpingmængde, som blev praktiseret af de to pågældende virksomheder, blev den normale værdi, der var fastsat på et vejet gennemsnitligt grundlag, derfor i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 11, for deres vedkommende sammenlignet med priserne på alle individuelle eksporttransaktioner til Unionen. Da en sådan metode til sammenligning udgør en undtagelse fra de første to metoder, der er omhandlet i grundforordningens artikel 2, stk. 11, undersøgte Kommissionen nøje, hvorvidt betingelserne for at benytte metoden var klart opfyldt i dette tilfælde. De detaljerede dumpingberegninger, herunder de konstaterede mønstre i eksportpriserne, er blevet offentliggjort. Ingen af de tyrkiske eksporterende producenter har anfægtet de underliggende oplysninger.
(26)
Begge de samarbejdsvillige virksomheder, ÇIB og den tyrkiske regering hævdede dog, at der var givet en utilstrækkelig forklaring med hensyn til den målrettede dumping, der blev konstateret for de to tyrkiske eksporterende producenter, og at ethvert mønster af eksportpriser under alle omstændigheder var utilsigtet. I en høring med høringskonsulenten, der var bestilt af de to tyrkiske eksportører, blev der givet detaljerede forklaringer til de to virksomheder med hensyn til konstateringen af den målrettede dumping og den underliggende beregning af dumpingmargener. Kommissionen har desuden klarlagt, at selv hvis deres praksis var utilsigtet (5), havde den samme virkning som målrettet dumping. Det skal bemærkes, at grundforordningen ikke kræver, at undersøgelsesmyndigheden identificerer mulige grunde til den målrettede dumping såsom kursudsving, forskellige regionale prispolitikker, osv. Den blotte konstatering af mønstre i eksportpriserne, der varierer meget blandt de forskellige købere, regioner og tidsperioder, er nok (6). Efter høringen er virksomhedsspecifikke forklaringer også blevet fremlagt for de to virksomheder. Endvidere er en verbalnote blevet fremsendt til Unionens faste delegation i Tyrkiet med oplysninger om konstateringen af den målrettede dumping og den metode, der blev anvendt til beregningen af dumpingmargenen. Desuden har ÇIB i en anden høring med høringskonsulenten, der var bestilt af ÇIB, modtaget detaljerede forklaringer med hensyn til konstateringen af den målrettede dumping og den underliggende beregning af dumpingmargener.
(27)
I undersøgelsen blev der for hver af de to eksporterende producenter konstateret tre klare mønstre i eksportpriserne, som omfatter langt størstedelen af deres eksportsalg til Unionen, dvs. eksportpriserne varierede meget for forskellige købere og regioner samt tidsperioder, som det blev påvist ved de underliggende oplysninger, der blev offentliggjort for parterne. Dette var resultatet af en grundig undersøgelse af de særlige omstændigheder i denne sag, hvorfor det blev anset for nødvendigt at ty til målrettet dumping. Efter at have konstateret betydelige eksportprisforskelle, og eftersom kun et af disse tre mønstre i eksportpriserne ville være tilstrækkeligt til at anvende det vejede gennemsnit for alle individuelle eksporttransaktioner som sammenligningsmetode, blev denne sammenligningsmetode anset for passende i dette særlige tilfælde. Derudover afviger den samlede mængde dumping, der blev konstateret ved hjælp af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris for den pågældende vare til Unionen (den første symmetriske metode) for hver af de to virksomheder, betydeligt fra den samlede mængde dumping, der blev konstateret ved hjælp af en sammenligning af den normale værdi som fastsat på grundlag af et vejet gennemsnit af priserne for alle individuelle eksporttransaktioner til Unionen (den asymmetriske metode), som det blev påvist ved de underliggende oplysninger, der blev offentliggjort for parterne. Derfor kan det konkluderes, at brugen af den første symmetriske metode ville have bevirket, at den målrettede dumping, som fandt sted i en bestemt tidsperiode, i bestemte regioner og over for bestemte kunder, ville være blevet ubelejligt skjult. Med andre ord ville den dumpingmargen, som ville blive beregnet med den første symmetriske metode, ikke afspejle den fulde grad af den dumping, som de to pågældende virksomheder udførte.
(28)
Dumpingmargenen kunne desuden ikke fastslås ved at sammenligne de enkelte normale værdier og de enkelte eksportpriser til Unionen for hver transaktion i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 11, anden del af første punktum (den anden symmetriske metode). Denne metode indebærer identifikation af individuelle indenlandske transaktioner, der er sammenlignelige med individuelle eksporttransaktioner, og tager hensyn til faktorer såsom salgsmængde og transaktionsdato. På grund af manglen på tilstrækkelige indenlandske transaktioner for den normale værdi, der svarer til eksporttransaktionerne, var det ikke muligt at beregne en dumpingmargen på baggrund af den anden symmetriske metode. Da der er konstateret et mønster i eksportpriserne, der varierede betydeligt blandt de forskellige købere, regioner og tidsperioder, og da de to symmetriske metoder ikke ville reflektere den fulde grad af dumpingen, er det derfor blevet bestemt, i henhold til artikel 2, stk. 11, andet punktum, at beregningen af dumpingmargenen skal foregå på baggrund af den asymmetriske metode.
(29)
Begge de samarbejdsvillige virksomheder og ÇIB hævdede, at det var uberettiget at sammenligne eksportpriserne omregnet til tyrkiske lira, da salget til Unionen er foretaget i euro, mens den tyrkiske lira kun anvendes af regnskabsmæssige årsager. Det blev hævdet, at udsving i kursomregningen mellem euro og tyrkiske lira har haft en væsentlig virkning på prisfastsættelserne, der uundgåeligt vil påvirke resultatet af sammenligningen af eksportpriserne i de forskellige perioder på en uberettiget måde. Kommissionens faste praksis er imidlertid at foretage sammenligning af eksportpriser og beregning af dumpingmargener i den bogførte valuta fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter i eksportlandet. Det skal bemærkes, at de omkostninger og hjemmemarkedspriser, der er anvendt som grundlag for normalværdien, er udtrykt i tyrkiske lira. Derfor er sammenligningen af eksportpriserne med normalværdien udfærdiget i denne valuta. Den eneste logiske fremgangsmåde til konstateringen af et mønster i eksportpriserne, inden for rammerne af den samme dumpingberegning, er således at anvende de samme eksportpriser, der allerede er udtrykt i tyrkiske lira. Derudover, som beskrevet ovenfor, kræver grundforordningen ikke en analyse af mulige årsager til målrettet dumping, såsom valutakurssvingninger (7). Påstanden afvises derfor.
(30)
Begge de samarbejdsvillige eksporterende producenter hævdede, at med henblik på at konstatere et mønster i eksportpriser bør der snarere tages hensyn til de vejede gennemsnitlige priser for sammenlignelige varetyper end de aritmetiske gennemsnitspriser. Dog henviser grundforordningens artikel 2, stk. 11, til et mønster i eksportpriser og ikke til et mønster i det vejede gennemsnit af eksportpriserne eller et mønster i eksportværdierne. Anvendelsen af et vejet gennemsnit af eksportpriserne ville fordreje analysen ved at medregne den mængde, der blev eksporteret, i stedet for kun eksportpriserne. Under alle omstændigheder, også hvis der anvendes vejede gennemsnitspriser i stedet for det aritmetiske gennemsnit af eksportpriserne, kunne der stadig konstateres et mønster i eksportpriserne, som varierer betydeligt mellem forskellige købere og regioner samt tidsperioder. To af parterne anfægtede betydningen af eventuelle forskelle i mønstrene af eksportpriser, hvis der anvendes vejede gennemsnit. Det skal bemærkes, at parterne ikke anfægter de faktiske konklusioner, der er baseret på et aritmetisk gennemsnit, hvilket er den passende metode, som forklaret ovenfor. Denne påstand afvises derfor.
(31)
ÇIB hævdede, at anvendelsen af nulstilling ikke er berettiget ved at henvise til en rapport fra WTO-appelinstansen (8) (sengelinnedrapporten), hvori nulstillingspraksissen blev anset for at være i strid med WTO's antidumpingaftale. Retten (9) har dog bekræftet, at konklusionerne i sengelinnedrapporten ikke finder anvendelse i en situation med målrettet dumping. Sengelinnedrapporten vedrører kun nulstillingsteknikken som led i den første symmetriske metode og kan ikke anses for at anvende denne mekanisme som led i den asymmetriske metode. Selv hvis, som WTO-appelinstansen fastslog, det er i strid med artikel 2.4.2 i antidumpingkodeksen af 1994 og urimeligt at anvende nulstillingsteknikken som led i den første symmetriske metode, og i særdeleshed ved manglen på et mønster i eksportpriserne, er det imidlertid ikke i strid med den bestemmelse eller med grundforordningens artikel 2, stk. 11, eller urimeligt inden for betydningen af denne forordnings artikel 2, stk. 10, at anvende nulstillingsteknikken som led i den asymmetriske metode, hvor de to betingelser for anvendelsen af denne metode er opfyldt. Nulstillingsteknikken har ydermere vist sig at være matematisk nødvendig for, i forhold til resultaterne, at skelne mellem den asymmetriske metode og den første symmetriske metode. Hvis der ikke foreligger en sådan reduktion, fører den asymmetriske metode altid til samme resultat som den første symmetriske metode. Påstanden afvises derfor.
(32)
Desuden hævdede ÇIB, at anvendelsen af nulstilling forårsager en krænkelse af reglen om den lavest mulige told. Det blev fremført, at dumpingmargenerne på grund af anvendelsen af nulstillingspraksissen er beregnet til et højere niveau, end de faktisk burde have været.
(33)
Men anvendelsen af nulstilling i den asymmetriske metode er ikke til hinder for anvendelsen af reglen om den lavest mulige told. For alle de tre samarbejdsvillige virksomheder er dumpingmargenerne, uanset hvilken metode der er anvendt, blevet sammenlignet med virksomhedernes skadestærskel for at sikre, at den laveste af de to fastsætter tolden. Påstanden afvises derfor.
(34)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende dumpingmargenerne for de undersøgte virksomheder, bekræftes konklusionerne i betragtning 47 og 48 i forordningen om midlertidig told hermed.
b) Dumpingmargen for ikke-samarbejdsvillige virksomheder
(35)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende dumpingmargenen for virksomheder, der ikke udviste samarbejdsvilje, bekræftes de foreløbige konklusioner i betragtning 49 i forordningen om midlertidig told hermed.
(36)
De landsdækkende endeligt fastlagte dumpingmargener udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:
Virksomhed
Dumpingmargen (%)
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Alle andre virksomheder
16,7
D. SKADE
1. EU-produktionen, EU-erhvervsgrenen og EU-forbruget
(37)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende EU-produktionen, EU-erhvervsgrenen og EU-forbruget bekræftes indholdet af betragtning 51-54 i forordningen om midlertidig told hermed.
2. Import fra de pågældende lande
2.1. Kumulativ vurdering af virkningerne af den pågældende import
(38)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner hævdede ÇIB, at den kumulative vurdering af dumpingimporten fra de to pågældende lande ikke er berettiget. I princippet gentog ÇIB de bemærkninger, der blev fremsat af de tyrkiske eksporterende producenter efter indledningen og hævdede, at importen fra hhv. Rusland og Tyrkiet viser forskellige tendenser i form af mængde og priser.
(39)
Det skal i den forbindelse gentages, som allerede anført i betragtning 59 i forordningen om midlertidig told, at undersøgelsen konstaterede, at mens importen fra Tyrkiet er forholdsvis stabil målt i mængde, steg importen fra Rusland i absolutte tal. I betragtning af den faldende efterspørgsel i den betragtede periode stiger markedsandelen imidlertid for importen fra begge lande.
(40)
Samtidig synes deres priser ikke at være væsentligt forskellige, hvor de russiske gennemsnitspriser er noget lavere men meget tæt på de gennemsnitlige tyrkiske priser. Det skal også i den forbindelse gentages, at undersøgelsen for virksomhederne i begge lande konstaterede et betydeligt underbud på op til ca. 30 % (jf. betragtning 65 i forordningen om midlertidig told). Påstanden afvises derfor.
(41)
ÇIB fremførte også, at importen fra Tyrkiet bør anses for ubetydelig, og påpegede, at i en tidligere sag vedrørende en lignende vare, nemlig i »rørfittings fra Folkerepublikken Kina, Kroatien, Slovakiet, Taiwan og Thailand (10)«, blev importen fra Slovakiet og Taiwan anset for at være ubetydelig (selv om den lå over bagatelgrænsen) og kunne derfor ikke kumuleres med dumpingimporten fra andre lande.
(42)
Det skal bemærkes i denne forbindelse, at i rørfittings fra Folkerepublikken Kina, Kroatien, Slovakiet, Taiwan og Thailand fandtes importen fra Slovakiet og Taiwan faktisk at være dumping, og selv om den var over markedsandelstærsklen på 1 %, blev den ikke kumuleret med anden dumpingimport. Situationen i denne sag var imidlertid meget forskellig fra den foreliggende, da importen fra Slovakiet og Taiwan faktisk mistede en stor del af markedsandelen og ikke blev betragtet som væsentlig i forhold til importen fra de øvrige lande, og den blev derfor ikke anset for at forvolde skade. I den foreliggende sag derimod øges markedsandelen gennem importen fra både Tyrkiet og Rusland, og de to landes import er indbyrdes sammenlignelige med hensyn til mængde. Påstanden afvises derfor.
(43)
ÇIB fremførte også, at importen fra Tyrkiet og Rusland ikke kan sidestilles med hensyn til konkurrencevilkårene, da der er »forskelle i den geografiske koncentration af salget«. De har fremlagt statistiske oplysninger, der viser, at Tyrkiet i undersøgelsesperioden har koncentreret over 70 % af sit salg i Spanien, Frankrig, Italien og Polen, mens Rusland koncentrerede næsten al sit salg i Tjekkiet og Tyskland.
(44)
Det skal i den forbindelse bemærkes, at forskelle i den geografiske koncentration af salget ikke anses for at være en angivelse af forskellige konkurrencevilkår. Da Unionen er et indre marked, vil indgangsstedet for enhver import normalt ikke være afgørende for konkurrenceevnen for disse importvarer over for hinanden og over for samme vare. Det skal endvidere gentages med hensyn til konkurrencevilkårene, at prismæssigt er den russiske og den tyrkiske import sammenlignelig, og de blev begge fundet at underbyde EU-erhvervsgrenens priser, og at deres salgskanaler er sammenlignelige. Påstanden afvises derfor.
(45)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende kumulativ vurdering af dumpingimporten fra de pågældende lande, bekræftes indholdet af betragtning 55-60 i forordningen om midlertidig told hermed.
2.2. Importmængde, markedsandel af den pågældende dumpingimport, dens importpriser og underbud.
(46)
Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende mængde og markedsandel af den pågældende dumpingimport, dens importpriser og underbud, bekræftes indholdet af betragtning 61-65 i forordningen om midlertidig told hermed.
(47)
Det skal gentages, at den pågældende dumpingvare med oprindelse i de pågældende lande, som blev solgt i Unionen, underbød EU-erhvervsgrenens priser med op til omtrent 30 %.
3. EU-erhvervsgrenens situation
(48)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner hævdede ÇIB og den tyrkiske regering, at eftersom EU-erhvervsgrenen øgede sin markedsandel med ca. 3 % mellem 2008 og UP, skulle Kommissionen have konkluderet, at EU-erhvervsgrenen ikke har lidt væsentlig skade i den betragtede periode.
(49)
Det bemærkes i denne forbindelse, at for det første blev det klart erkendt i forordningen om midlertidig told (jf. f.eks. betragtning 72, 86 og 91 i forordningen om midlertidig told), at der var en svag stigning i EU-erhvervsgrenens markedsandel. For det andet præciseres det i betragtning 72 i forordningen om midlertidig told, at den øgede markedsandel afspejler, at EU-producenternes salgsmængde faldt en smule mindre end forbruget i den betragtede periode.
(50)
Bortset fra de faldende lagerbeholdninger, som anført nedenfor, er det desuden den eneste skadesindikator, der viser en positiv udvikling i den betragtede periode. Påstanden afvises derfor.
(51)
Den tyrkiske regering hævdede også, at de faldende ultimolagre for de EU-producenter, der indgik i stikprøven, er et tegn på en situation uden skade for EU-erhvervsgrenen.
(52)
Det skal i den forbindelse bemærkes, at som nævnt i betragtning 79 i forordningen om midlertidig told faldt ultimolagrene hos de EU-producenter, der indgik i stikprøven, med 18 % mellem 2008 og UP.
(53)
Samtidig erkendes det, at et fald i lagerbeholdningerne kan opfattes som et positivt tegn, men kun i en situation, hvor salget stiger i et hurtigere tempo end produktionen. Dette er dog ikke tilfældet i den foreliggende undersøgelse. Tværtimod afspejler faldet i lagerbeholdningerne i dette tilfælde kun, at produktionsmængderne faldt i et hurtigere tempo end salget. I denne situation kan faldet i lagerbeholdningerne ikke ses som en positiv udvikling. Påstanden afvises derfor.
(54)
Da der ikke er fremsat andre påstande eller bemærkninger, bekræftes indholdet af betragtning 66-88 i forordningen om midlertidig told, herunder den konklusion, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5, hermed.
E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Dumpingimportens virkninger
(55)
Da der ikke er fremsat nogen specifikke bemærkninger, bekræftes betragtning 90-93 i forordningen om midlertidig told hermed.
2. Andre faktorers indvirkning
(56)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner hævdede ÇIB og den tyrkiske regering, at den faktiske årsag til enhver skade, som EU-erhvervsgrenen måtte lide, ville være lavprisimport fra andre tredjelande, især fra lande, der er underlagt antidumpingforanstaltninger.
(57)
I denne forbindelse bemærkes det, at som nævnt i betragtning 96 i forordningen om midlertidig told fortsatte importen fra de otte lande, der er underlagt antidumpingforanstaltninger, med at komme ind på EU-markedet, selv om deres markedsandel faldt fra 21 % i 2008 til 17 % i UP. Gennemsnitsprisen af denne import er generelt lavere end prisen for dumpingimportvarerne fra de pågældende lande. Selv om der tages højde for den relevante antidumpingtold, forbliver priserne på denne import lave og kan sammenlignes med priserne på den russiske og den tyrkiske import, og de er langt under EU-producenternes gennemsnitspriser.
(58)
Det skal dog bemærkes, at der for de lande, der er underlagt antidumpingforanstaltninger (som for tredjelandene) kun findes begrænsede statistiske oplysninger og gennemsnitspriser, og den beregnede prisforskel er ikke nødvendigvis afgørende og kan skyldes et forskelligt varesortiment. Derudover viser importen fra de lande, som er underlagt antidumpingforanstaltninger, en klar nedadgående tendens. Derfor er konklusionen, at de ikke bryder årsagssammenhængen mellem skade for EU-erhvervsgrenen og den øgede dumpingimport fra Tyrkiet og Rusland.
(59)
Med hensyn til importen fra andre tredjelande faldt dens markedsandel i den betragtede periode fra 7 % i 2008 til 6 % i UP, mens markedsandelen for Rusland og Tyrkiet steg. Gennemsnitspriserne for denne import var generelt højere end for dumpingimporten fra de pågældende lande og tæt på EU-producenternes gennemsnitspriser og anses som sådan ikke for at bryde årsagssammenhængen mellem den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, og den øgede mængde dumpingimport fra Tyrkiet og Rusland. Påstanden afvises derfor, og den foreløbige konklusion, at importen fra tredjelande ikke bryder årsagssammenhængen, bekræftes.
(60)
Den tyrkiske regering fremførte også, at den skade, som EU-erhvervsgrenen eventuelt har lidt, skyldes øgede produktionsomkostninger som følge af en nedgang i efterspørgslen.
(61)
Det bemærkes i denne forbindelse, at som allerede nævnt i betragtning 101 i forordningen om midlertidig told er den finansielle og økonomiske krise i 2008/2009 med overvejende sandsynlighed årsagen til det faldende forbrug af rørfittings. Forbruget faldt med mere end 40 % mellem 2008 og 2009 og forblev på dette lave niveau i resten af den betragtede periode (selv om det steg en anelse i UP). Da de faste omkostninger udgør op til 40 % af EU-producenternes produktionsomkostninger, medfører den faldende efterspørgsel og det faldende salg og output betydeligt højere enhedsproduktionsomkostninger. Dette har i sagens natur haft stor indvirkning på EU-erhvervsgrenens rentabilitet.
(62)
Samtidig blev enhver negativ virkning af højere produktionsomkostninger klart forværret af den omstændighed, at EU-erhvervsgrenens priser var faldende grundet et kraftigt pristryk og et betydeligt underbud som følge af dumpingimporten fra Tyrkiet og Rusland. I en normal markedssituation burde EU-erhvervsgrenen have mulighed for at minimere virkningen af eventuelt øgede enhedsomkostninger ved i det mindste at holde det normale prisniveau, hvilket tydeligvis ikke var muligt i en situation, hvor der blev udøvet pristryk fra en dumpingimport til kunstigt lav pris fra de pågældende lande.
(63)
Påstanden afvises derfor, og det konkluderes endeligt, at enhver negativ virkning af en nedgang i efterspørgslen ikke er af en sådan art, at den bryder årsagssammenhængen mellem den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, og dumpingimporten fra Rusland og Tyrkiet.
(64)
Da der ikke er fremsat andre påstande eller bemærkninger, bekræftes indholdet af betragtning 94-106 i forordningen om midlertidig told, herunder den konklusion, at dumpingimporten fra de pågældende lande har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6, hermed.
F. UNIONENS INTERESSER
(65)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner hævdede ÇIB, at en indførelse af foranstaltninger ville føre til en situation, hvor ERNE Fittings, en af klagerne, vil få en monopolagtig stilling på EU-markedet.
(66)
Det bemærkes i denne forbindelse, at ERNE kun er én af de to klagere, og at den anden - INTERFIT - er lige så stor som ERNE. Hertil kommer, at oplysningerne i den midlertidige forordning vedrørende EU-producenterne i stikprøven også omfattede en tredje EU-producent - Virgilio CENA & Figli. Desuden findes der et stort antal mindre virksomheder i Unionen, der producerer og sælger den pågældende vare, og der kommer en betydelig import fra andre kilder. På baggrund af ovenstående anses der ikke at være nogen risiko for en monopolisering af ERNE's stilling.
(67)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 107-117 i forordningen om midlertidig told, herunder den konklusion, at der ikke findes nogen tvingende årsager til ikke at indføre foranstaltninger over for dumpingimporten fra de pågældende lande, hermed.
G. ENDELIGE FORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(68)
Da der ikke er fremsat nogen specifikke bemærkninger, bekræftes indholdet af betragtning 118-120 i forordningen om midlertidig told hermed.
2. Endelige foranstaltninger
(69)
I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og EU's interesser og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9 fastslås det, at der bør indføres en endelig antidumpingtold på importen af den pågældende vare med oprindelse i Rusland og Tyrkiet ved den laveste fundne dumpingmargen og skadestærskel, i henhold til reglen om den lavest mulige told, hvilket i alle tilfælde er dumpingmargenen.
(70)
For Ruslands vedkommende blev der som følge af den manglende samarbejdsvilje fra de russiske eksporterende producenters side beregnet en landsdækkende dumpingmargen, jf. betragtning 21-31 i forordningen om midlertidig told, som hermed bekræftes.
(71)
Da samarbejdsniveauet blev anset for relativt lavt for Tyrkiets vedkommende, blev restdumpingmargenen baseret på en fornuftig metode, der førte til en margen, som er højere end den højeste af de individuelle margener for de tre samarbejdsvillige virksomheder, jf. betragtning 49 i forordningen om midlertidig told, som hermed bekræftes.
(72)
På grundlag af ovenstående er den foreslåede told som følger:
Land
Virksomhed
Endelig antidumpingtold (%)
Rusland
Alle virksomheder
23,8
Tyrkiet
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Alle andre virksomheder
16,7
(73)
De individuelle antidumpingtoldsatser, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der i forbindelse med undersøgelsen blev konstateret for disse virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på importen af varer med oprindelse i de pågældende lande og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser og vil blive omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(74)
Alle anmodninger om anvendelse af en individuel antidumpingtoldsats for virksomheder (f.eks. efter ændring af den pågældende enheds navn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) bør omgående indgives til Kommissionen (11) med alle relevante oplysninger, især om ændringer i virksomhedens aktiviteter med hensyn til produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Forordningen vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse hermed gennem en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser.
(75)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold på importen af visse rørfittings af jern og stål med oprindelse i Rusland og Tyrkiet, og at der skulle foretages en endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told (»den endelige fremlæggelse«). De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til disse oplysninger.
(76)
Efter den endelige fremlæggelse blev der fremsat bemærkninger fra klageren og fra to samarbejdende eksporterende producenter fra Tyrkiet samt fra ÇIB. Både de tyrkiske producenter og ÇIB krævede og er blevet indrømmet høringer.
(77)
Klageren var enig i alle de konklusioner, der var fremlagt. De mundtlige og skriftlige bemærkninger, som de to tyrkiske eksportører og ÇIB fremsatte, var en gentagelse af de bemærkninger, der allerede var blevet fremsat efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner. Det skal bemærkes, at ingen af de interesserede parter anfægtede de underliggende oplysninger.
(78)
En begrundelse for og et svar på klagen om anvendelsen af den asymmetriske metode, herunder nulstilling, til dumpingberegningen er angivet i betragtning 24-31. Der er givet forklaring på anvendelsen af tyrkiske lira til konstateringen af mønstre i eksportpriserne, og den tilhørende påstand er taget op i betragtning 29. Der er givet forklaring på anvendelsen af aritmetiske gennemsnitspriser i stedet for vejede gennemsnitspriser til konstateringen af mønstre i eksportpriserne, og den tilhørende påstand er taget op i betragtning 30. Påstanden om at inkludere fortjenstmargenen på søtransport i eksportpriserne er beskrevet og afvist i betragtning 19. Påstanden om, at en kumulativ vurdering af importen fra Tyrkiet og Rusland ikke er berettiget på grund af forskelle i den geografiske koncentration af det tyrkiske og det russiske salg er beskrevet og afvist i betragtning 43 og 44. Påstanden om, at EU-erhvervsgrenen ikke har lidt væsentlig skade, da den øgede sin markedsandel, er beskrevet og afvist i betragtning 48-50.
(79)
Da der efter fremlæggelsen af de endelige konklusioner ikke blev fremført nogen nye argumenter, der ville ændre udfaldet af vurderingen af sagen, er en ændring af konklusionerne, som beskrevet ovenfor, ikke berettiget.
H. ENDELIG OPKRÆVNING AF DEN MIDLERTIDIGE TOLD
(80)
I betragtning af størrelsen af de dumpingmargener, der er konstateret, og den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet sikkerhed for i form af midlertidig antidumpingtold, indført ved forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt med et beløb svarende til den endelige told -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af rørfittings (undtagen støbte fittings, flanger og fittings med gevind) af jern eller stål (undtagen rustfrit stål), med største udvendige diameter på 609,6 mm og derunder, af den art der anvendes til stuksvejsning eller andre formål, med oprindelse i Rusland og Tyrkiet, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 og ex 7307 99 80 (Taric-kode 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 og 7307998098).
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af følgende virksomheder:
Land
Virksomhed
Antidumpingtold (%)
Taric-tillægskode
Rusland
Alle virksomheder
23,8
-
Tyrkiet
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9
B296
UNIFIT BORU BAĞLANTI ELEM. END. MAM. SAN. VE TİC. AȘ, Tuzla, Istanbul
12,1
B297
Alle andre virksomheder
16,7
B999
3. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til forordning (EU) nr. 699/2012 om importen af visse rørfittings af jern eller stål med oprindelse i Rusland og Tyrkiet, opkræves endeligt.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 17. januar 2013.
32013R0078
L 027/1
SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) br. 78/2013
od 17. siječnja 2013.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenog željeznog ili čeličnog pribora za cijevi podrijetlom iz Rusije i Turske
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. prosinca 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice (1) („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 9.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1. Privremene mjere
(1)
Europska komisija („Komisija”) je 31. srpnja 2012. Uredbom (EU) br. 699/2012 (2) („Privremena uredba”) uvela privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz određenog željeznog i čeličnog pribora za cijevi podrijetlom iz Rusije i Turske.
(2)
Postupak je pokrenut putem obavijesti o pokretanju postupka (3), nakon pritužbe koju je 20. rujna 2011. podnio Odbor za zaštitu industrije čeličnog pribora za tupo zavarivanje Europske unije („podnositelji pritužbe”) u ime proizvođača koji čine veći udjel, u ovom slučaju više od 40 % ukupne proizvodnje određenog željeznog ili čeličnog pribora u Uniji.
(3)
Kako je određeno u uvodnoj izjavi 15. Privremene uredbe, ispitni postupak u vezi s dampingom i štetom obuhvatio je razdoblje od 1. listopada 2010. do 30. rujna 2011. („razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanje kretanja važnih za procjenu štete obuhvatilo je razdoblje od 1. siječnja 2008. do kraja RIP-a („razmatrano razdoblje”).
2. Daljnji postupak
(4)
Nakon objave bitnih činjenica i razmatranja na temelju kojih je odlučeno uvesti privremene antidampinške mjere („privremena objava”), nekoliko zainteresiranih stranaka dalo je pisane podneske u kojima su obznanile svoje stavove o privremenim nalazima. Strankama koje su to zatražile također je omogućena rasprava.
(5)
Komisija je nastavila tražiti i analizirati sve podatke koje je smatrala potrebnima za svoje konačne nalaze.
3. Odabir uzoraka
(6)
U izostanku bilo kakvih komentara na odabir uzoraka proizvođača iz Unije, nepovezanih uvoznika i proizvođača izvoznika, potvrđuju se privremeni nalazi iz uvodnih izjava od 5. do 11. Privremene uredbe.
4. Mjere na snazi koje vrijede za ostale treće zemlje
(7)
Ponavlja se da su na snazi konačne antidampinške mjere za određeni željezni i čelični pribor za cijevi podrijetlom iz Malezije, Narodne Republike Kine, Republike Koreje i Tajlanda, a nakon praksi izbjegavanja mjera također i za određeni željezni i čelični pribor za cijevi podrijetlom iz Narodne Republike Kine poslan iz Indonezije, Filipina, Šri Lanke i Tajvana (uz određene iznimke) (4). Zemlje navedene u prethodnoj rečenici dalje u tekstu će se navoditi kao „zemlje na koje se primjenjuju antidampinške mjere”.
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD
(8)
Kako je određeno u uvodnoj izjavi 17. Privremene uredbe, dotični proizvod je pribor za cijevi (osim lijevanog pribora, prirubnica i pribora s navojem), od željeza ili čelika (ne uključujući nehrđajući čelik), s najvećim vanjskim promjerom od 609,6 mm, vrste koja se koristi za tupo zavarivanje ili druge svrhe, trenutačno razvrstan prema oznakama KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 i ex ex7307998090 („dotični proizvod”).
(9)
U izostanku bilo kakvih komentara s obzirom na dotični proizvod i istovjetni proizvod, potvrđuju se uvodne izjave od 17. do 20. Privremene uredbe.
C. DAMPING
1. Rusija
1.1. Uobičajena vrijednost
(10)
Jedan ruski proizvođač izvoznik tvrdio je da su se u izračunu dampinške marže trebali koristiti samo podaci dobiveni od ruskih trgovačkih društava i da nije točno koristiti podatke turskih trgovačkih društava. Treba podsjetiti da je, u izostanku suradnje svih ruskih proizvođača izvoznika, uobičajena vrijednost za Rusiju utvrđena u skladu s člankom 18. stavcima 1. i 5. Osnovne uredbe na temelju dostupnih podataka, tj. podataka koje su dostavili oni turski proizvođači izvoznici koji koriste ruske bešavne cijevi kao ulazni materijal za proizvodnju dotičnog proizvoda. Tvrdnja se stoga odbacuje.
(11)
U izostanku bilo kakvih drugih komentara o utvrđivanju uobičajene vrijednosti koji bi promijenili privremene nalaze, potvrđuju se uvodne izjave od 22. do 25. Privremene uredbe.
1.2. Izvozna cijena
(12)
U izostanku bilo kakvih komentara o utvrđivanju izvozne cijene koji bi promijenili privremene nalaze, potvrđuju se uvodne izjave 26. i 27. Privremene uredbe.
1.3. Usporedba
(13)
U izostanku bilo kakvih komentara o usporedbi izvozne cijene i uobičajene vrijednosti, potvrđuju se privremeni nalazi u uvodnim izjavama 28. i 29. Privremene uredbe.
1.4. Dampinška marža
(14)
Jedan ruski proizvođač izvoznik tvrdio je da privremena antidampinška pristojba u iznosu od 23,8 % nije opravdana u svjetlu činjenice da to trgovačko društvo u Uniju izvozi jedino čelična koljena, i to u vrlo malim količinama. Međutim, čelična koljena su dio opsega proizvoda koji je predmet ovog ispitnog postupka, i ni jedna zainteresirana stranka to nije dovela u pitanje. Uz to, kriterij prema kojem se uvoz u Uniju smatra zanemarivim kako je navedeno u članku 5. stavku 7. i članku 9. stavku 3. Osnovne uredbe razmatra se na razini cijele zemlje, a ne pojedinačnih trgovačkih društava. Tvrdnja se stoga odbacuje.
(15)
Jedan drugi ruski proizvođač izvoznik tvrdio je da nije vršio damping i da to pokazuje činjenica da je u više navrata izgubio od konkurenata iz Unije u javnim nadmetanjima za opskrbu koljenima i zavojima. Kako je navedeno gore, podsjeća se da s ovim ispitnim postupkom nije surađivao ni jedan ruski proizvođač izvoznik i da je zato izračun dampinga za Rusiju izvršen u skladu s člankom 18. stavcima 1. i 5. Osnovne uredbe na temelju dostupnih podataka. Čak i ako se ta tvrdnja razmotri, treba naglasiti da gubitak u nadmetanjima od konkurenata Unije ne proturječi nalazu o dampingu tog ruskog proizvođača izvoznika. Tvrdnja se stoga odbacuje.
(16)
U izostanku bilo kakvih drugih komentara koji se odnose na izračun dampinške marže, potvrđuju se nalazi u uvodnim izjavama 30. i 31. Privremene uredbe.
(17)
Konačno utvrđena dampinška marža na području cijele zemlje, izražena kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznosi kako slijedi:
Trgovačko društvo
Dampinška marža
Sva trgovačka društva
23,8 %
2. Turska
2.1. Uobičajena vrijednost
(18)
U izostanku bilo kakvih komentara o utvrđivanju uobičajene vrijednosti, potvrđuju se privremeni nalazi u uvodnim izjavama od 32. do 40. Privremene uredbe.
2.2. Izvozna cijena
(19)
Jedan proizvođač izvoznik tvrdio je da bi u izvoznu cijenu trebala biti uključena profitna marža ostvarena pri prekooceanskom prijevozu, tj. razlika između prijevoza koji se naplaćuje korisnicima i prijevoza koji proizvođač izvoznik plaća pomorskom prijevozniku. Međutim, u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe, razmatrana izvozna cijena je cijena koja je plaćena ili se treba platiti za proizvod kada se on prodaje za izvoz iz zemlje izvoznice u Uniju. Profitna marža ostvarena pri prijevozu proizvoda do kupca ne može se smatrati dijelom izvozne cijene tog proizvoda. Tvrdnja se stoga odbacuje.
(20)
U izostanku bilo kakvih drugih komentara o utvrđivanju izvozne cijene koji bi promijenili privremene nalaze, potvrđuju se privremeni nalazi u uvodnim izjavama od 41. do 43. Privremene uredbe.
2.3. Usporedba
(21)
Udruženje turskih izvoznika čelika (ÇIB) tvrdilo je da značajne razlike u cijeni između bešavnog i varenog pribora za cijevi nisu primjereno uzete u obzir u usporedbi između izvozne cijene i uobičajene vrijednosti. Međutim, sva trgovačka društva koja surađuju dostavila su podatke o pojedinačnim transakcijama u vezi s prodajom bešavnog i varenog pribora. Za usporedbu između izvozne cijene i uobičajene vrijednosti koristili su se isključivo ti podaci. Drugim riječima, bešavni pribor uspoređen je samo s bešavnim priborom, a vareni pribor samo s varenim priborom. Tvrdnja se s toga odbacuje.
(22)
U izostanku bilo kakvih drugih komentara o usporedbi, potvrđuju se nalazi u uvodnoj izjavi 44. Privremene uredbe.
2.4. Dampinške marže
(a) Dampinška marža za trgovačka društva obuhvaćena ispitnim postupkom
(23)
Podsjeća se da je individualna dampinška marža privremeno utvrđena za jednog od triju proizvođača izvoznika koji surađuju određena na temelju usporedbe ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom dotičnog proizvoda u Uniju navedenog trgovačkog društva. U izostanku bilo kakvih komentara o utvrđivanju dampinške marže tog trgovačkog društva, potvrđuju se privremeni nalazi u uvodnoj izjavi 46. Privremene uredbe.
(24)
Izračun dampinga za preostala dva trgovačka društva koja surađuju pokazao je da su ona primjenjivala ciljni damping u određenom vremenskom razdoblju, kao i u pogledu određenih kupaca i područja. Doista, postojao je jasan uzorak njihovih izvoznih cijena koji se značajno razlikovao s obzirom na različite kupce i područja, kao i na vremenska razdoblja (i do 30 % za istovjetne modele dotičnog proizvoda). Nadalje, izračun dampinga koji se temeljio na usporedbi ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranim prosječnim izvoznim cijenama u skladu s metodom iz članka 2. stavka 11., prvog dijela prve rečenice Osnovne uredbe nije odražavao potpuni opseg dampinga koji je primjenjivalo dvoje dotičnih proizvođača, kako je pokazano u uvodnoj izjavi 27. ove Uredbe. Dampinška marža nije se mogla utvrditi usporedbom pojedinačnih uobičajenih vrijednosti i pojedinačnih izvoznih cijena u Uniju na temelju pojedinačnih transakcija u skladu s člankom 2. stavkom 11., drugim dijelom prve rečenice Osnovne uredbe, zbog nedostatka dostatnih domaćih transakcija za uobičajenu vrijednost koje bi odgovarale izvoznim transakcijama kako je prikazano u uvodnoj izjavi 28.
(25)
Stoga, kako bi se predočio potpuni opseg dampinga koji su primjenjivala dva dotična trgovačka društva, u skladu s člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, uobičajena je vrijednost utvrđena na osnovi ponderiranog prosjeka uspoređena, u njihovom slučaju, s cijenama svih pojedinačnih izvoznih transakcija u Uniju. Budući da je takva metoda usporedbe izuzetak u odnosu na prve dvije metode iz članka 2. stavka 11. Osnovne uredbe, Komisija je pažljivo provjerila jesu li u ovom slučaju ispunjeni uvjeti za korištenje takve metode. Detaljni izračun dampinga, uključujući i utvrđene obrasce izvozne cijene, je objavljen. Niti jedan od turskih proizvođača izvoznika nije doveo u pitanje temeljne podatke.
(26)
Međutim, oba trgovačka društva koja surađuju, ÇIB i turska vlada, tvrdila su da ciljni damping utvrđen za dva turska proizvođača izvoznika nije dovoljno dobro objašnjen i da ni jedan obrazac izvoznih cijena ni u kojem slučaju nije bio namjeran. U raspravi pred službenikom za saslušanje, koju su zahtijevala ta dva turska izvoznika, tim dvama trgovačkim društvima pružena su detaljna objašnjenja u vezi s utvrđivanjem ciljnog dampinga i osnovnim izračunom dampinških marži. Komisija je također razjasnila da su njihove prakse imale učinak ciljnog dampinga, čak i ako je on bio nenamjeran (5). Napominje se da Osnovna uredba od tijela koje provodi ispitni postupak ne zahtijeva da navede moguće razloge za ciljni damping, kao što su fluktuacije valute, različite regionalne politike određivanja cijena itd. Samo utvrđivanje obrazaca izvoznih cijena koji se značajno razlikuje između različitih kupaca, područja ili vremenskih razdoblja, je dovoljno (6). Nakon rasprave, tim su dvama trgovačkim društvima objavljena i specifična objašnjenja za pojedino trgovačko društvo. Štoviše, stalnom izaslanstvu Turske u Uniji poslana je verbalna nota s pojašnjenjima u vezi s utvrđivanjem ciljnog dampinga i metodologijom primijenjenom za izračun dampinške marže. Nadalje, u još jednoj raspravi pred službenikom za saslušanje koju je zahtijevalo udruženje ÇIB, tom su trgovačkom društvo pružena detaljna objašnjenja u vezi s utvrđivanjem ciljnog dampinga i osnovnim izračunom dampinških marži.
(27)
Ispitnim su postupkom za svakog od ta dva proizvođača izvoznika utvrđena tri jasna obrasca izvoznih cijena koja su pokrivala veliku većinu njihove izvozne prodaje u Uniju, tj. izvozne cijene značajno su se razlikovale između različitih kupaca i područja, kao i vremenskih razdoblja, što su pokazali i temeljni podaci koji su objavljeni strankama. To je bio rezultat temeljitog ispitivanja izvanrednih okolnosti u ovom slučaju, na temelju kojeg se ciljni damping smatrao nužnim. S obzirom na to da su utvrđene značajne razlike u izvoznoj cijeni, i na to da bi samo jedan od ta tri obrasca izvoznih cijena bio dovoljno opravdanje za korištenje metodologije usporedbe ponderiranog prosjeka sa svim pojedinačnim izvoznim transakcijama, ta se metoda usporedbe smatrala primjerenom u ovom konkretnom slučaju. Nadalje, za oba trgovačka društva, ukupni iznos dampinga utvrđen usporedbom ponderirane prosječne uobičajene vrijednosti s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom dotičnog proizvoda prilikom izvoza u Uniju (prva simetrična metoda) značajno se razlikuje od iznosa dampinga utvrđenog usporedbom uobičajene vrijednosti utvrđene na temelju ponderiranog prosjeka s cijenama svih pojedinačnih izvoznih transakcija prilikom izvoza u Uniju (asimetrična metoda), kako pokazuju temeljni podaci objavljeni strankama. Stoga se može zaključiti da bi korištenje prve simetrične metode imalo učinak neprimjerenog prikrivanja ciljnog dampinga koji je izvršen tijekom određenog vremenskog razdoblja, na određenim područjima i određenim kupcima. Drugim riječima, dampinška marža utvrđena prvom simetričnom metodom ne bi odražavala potpuni opseg dampinga koji su primjenjivala dotična dva trgovačka društva.
(28)
Dampinška marža nije se mogla utvrditi usporedbom pojedinačnih uobičajenih vrijednosti i pojedinačnih izvoznih cijena u Uniju na temelju pojedinačnih transakcija u skladu s člankom 2. stavkom 11., drugim dijelom prve rečenice Osnovne uredbe (druga simetrična metoda). Ta metoda uključuje utvrđivanje pojedinačnih domaćih transakcija koje su usporedive s pojedinačnim izvoznim transakcijama, uzimajući u obzir čimbenike poput prodajnih količina i datuma transakcije. S obzirom na nedostatak dostatnih domaćih transakcija za uobičajenu vrijednost koje odgovaraju izvoznim transakcijama, nije bilo moguće utvrditi dampinšku maržu na temelju druge simetrične metode. Stoga je u skladu s drugom rečenicom članka 2. stavka 11. odlučeno, s obzirom na utvrđivanje obrasca izvoznih cijena koji se značajno razlikovao između različitih kupaca, područja i vremenskih razdoblja, kao i na to da dvije simetrične metode ne bi odražavale puni opseg dampinga, utvrditi dampinšku maržu na temelju asimetrične metode.
(29)
Oba trgovačka društva koja surađuju i udruženje ÇIB tvrdili su da nije opravdano uspoređivati izvozne cijene pretvorene u turske lire, s obzirom na činjenicu da je prodaja u Uniju izvršena u eurima, dok se turska lira koristi samo za potrebe računovodstva. Tvrdilo se da su fluktuacije deviznog tečaja između eura i turske lire imale značajan učinak na utvrđivanje cijena, što bi neizbježno i neopravdano utjecalo na rezultat usporedbe izvoznih cijena između različitih vremenskih razdoblja. Međutim, stalna praksa Komisije je izvršiti usporedbu izvoznih cijena i izračun dampinške marže u računovodstvenoj valuti proizvođača izvoznika koji surađuju u zemlji izvoznici. Treba napomenuti da su troškovi i domaće cijene korišteni kao temelj za uobičajenu vrijednost izraženi u turskim lirama. Kao posljedica toga, usporedba izvoznih cijena s uobičajenom vrijednosti izvršena je u toj valuti. Stoga je jedini logičan pristup utvrđivanju obrasca izvoznih cijena, u okviru istog izračuna dampinga, koristiti iste izvozne cijene već izražene u turskim lirama. Uz to, kako je gore navedeno, Osnovna uredba ne zahtijeva analizu mogućih razloga za ciljni damping, kao što su fluktuacije deviznog tečaja (7). Tvrdnja se stoga odbacuje.
(30)
Oba proizvođača izvoznika koji surađuju tvrdili su da bi, za utvrđivanje obrasca izvoznih cijena, u obzir trebalo uzeti ponderirane prosječne cijene usporedivih vrsta proizvoda umjesto aritmetičkih sredina cijena. Međutim, članak 2. stavak 11. Osnovne uredbe odnosi se na obrazac izvoznih cijena, a ne na obrazac ponderiranih prosječnih izvoznih cijena ili na obrazac izvoznih vrijednosti. Korištenje ponderirane prosječne izvozne cijene iskrivilo bi analizu uzimanjem u obzir obujma izvoza umjesto samo izvoznih cijena. U svakom slučaju, čak i kad se koriste ponderirane prosječne cijene umjesto aritmetičkih sredina izvoznih cijena, i dalje je moguće utvrditi obrazac izvoznih cijena koji se značajno razlikuje između različitih kupaca i područja, kao i vremenskih razdoblja. Dvije stranke osporile su značajnost razlika u obrascima izvoznih cijena i dovele u pitanje postojanje tih razlika u slučaju da se koriste ponderirani prosjeci. Napominje se da te stranke nisu dovele u pitanje činjenične nalaze temeljene na aritmetičkoj sredini, što je primjerena metodologija kako je objašnjeno gore. Ta tvrdnja se, stoga, odbacuje.
(31)
Udruženje ÇIB tvrdilo je da primjena poništavanja nije opravdana pozivajući se na izvješće Žalbenog tijela WTO-a (8) (Izvješće o posteljini) prema kojem je praksa poništavanja u suprotnosti s Antidampinškim sporazumom WTO-a. Međutim, Opći sud (9) je potvrdio da nalazi Izvješća o posteljini nisu primjenjivi u slučaju ciljnog dampinga. Doista, Izvješće o posteljini tiče se tehnike poništavanja jedino u kontekstu prve simetrične metode i ne može se smatrati da se bavi tim mehanizmom kad se on koristi u kontekstu asimetrične metode. Stoga, čak i ako je, kako je Žalbeno tijelo WTO-a ustanovilo, u suprotnosti s člankom 2. stavkom 4. točkom 2. Antidampinškog sporazuma iz 1994. i nepošteno upotrijebiti tehniku poništavanja u kontekstu prve simetrične metode, a posebno u izostanku obrasca izvozne cijene, nije u suprotnosti s tom odredbom niti s člankom 2. stavkom 11. Osnovne uredbe, niti nepošteno u smislu članka 2. stavka 10. te Uredbe, upotrijebiti tehniku poništavanja u kontekstu asimetrične metode, gdje su ispunjena dva uvjeta za primjenu te metode. Nadalje, tehnika poništavanja pokazala se matematički nužnom kako bi se razlikovalo, u smislu njezinih rezultata, asimetričnu metodu od prve simetrične metode. U izostanku te redukcije, asimetrična metoda uvijek daje jednak rezultat kao prva simetrična metoda. Ta tvrdnja se, stoga, odbacuje.
(32)
Nadalje, udruženje ÇIB tvrdilo je da upotreba poništavanja predstavlja kršenje pravila niže pristojbe. Tvrdilo se da su, zbog upotrebe prakse poništavanja, dampinške marže izračunane na razini višoj nego što su trebale biti.
(33)
Međutim, upotreba poništavanja u asimetričnoj metodi ne isključuje primjenu pravila niže pristojbe. Za sva tri trgovačka društva koja surađuju, bez obzira na korištenu metodologiju, dampinške marže su uspoređene s razinom uklanjanja štete kako bi se osiguralo da se pristojba utvrdi na temelju nižeg od tih dvaju iznosa. Tvrdnja se stoga odbacuje.
(34)
U izostanku bilo kakvih drugih komentara koji se odnose na dampinške marže za ispitivana trgovačka društva, potvrđuju se nalazi u uvodnim izjavama 47. i 48. Privremene uredbe.
(b) Dampinška marža za trgovačka društva koja ne surađuju
(35)
U izostanku bilo kakvih komentara o dampinškoj marži za trgovačka društva koja ne surađuju, potvrđuju se privremeni nalazi u uvodnoj izjavi 49. Privremene uredbe.
(36)
Konačno utvrđene dampinške marže na području cijele zemlje, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznose kako slijedi:
Poduzeće
Dampinška marža (%)
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Sva ostala trgovačka društva
16,7
D. ŠTETA
1. Proizvodnja u Uniji, industrija Unije i potrošnja u Uniji
(37)
U izostanku bilo kakvih komentara o proizvodnji u Uniji, industriji Unije i potrošnje u Uniji potvrđuje se sadržaj uvodnih izjava 51. do 54. Privremene uredbe.
2. Uvoz iz dotičnih zemalja
2.1. Kumulativna ocjena učinaka dotičnog uvoza
(38)
Nakon privremene objave, udruženje ÇIB tvrdilo je da kumulativna ocjena dampinškog uvoza iz dviju dotičnih zemalja nije opravdana. U načelu, ponovilo je komentare koje su dali turski proizvođači izvoznici nakon pokretanja postupka i tvrdili da uvoz iz Rusije i uvoz iz Turske pokazuju različita kretanja u smislu obujma i cijena.
(39)
U vezi s tim naglašava se da je, kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 59. Privremene uredbe, ispitnim postupkom utvrđeno da je uvoz iz Turske razmjerno stabilan u smislu obujma, dok uvoz iz Rusije raste u apsolutnom smislu. Međutim, s obzirom na smanjenje potražnje u razmatranom razdoblju, tržišni udjeli uvoza iz obje zemlje rastu.
(40)
U isto vrijeme čini se da njihovo određivanje cijena nije bitno različito, pri čemu su ruske prosječne cijene bile nešto niže, ali vrlo slične prosječnim turskim cijenama. U ovom smislu također se ponavlja da je za trgovačka društva u objema zemljama ispitni postupak utvrdio značajno snižavanje cijena i to do 30 % (vidjeti uvodnu izjavu 65. Privremene uredbe). Zbog toga se tvrdnja odbacuje.
(41)
Udruženje ÇIB također je tvrdilo da bi se uvoz iz Turske trebao smatrati neznatnim i naglasilo da se u prethodnom slučaju u vezi sa sličnim proizvodom - odnosno u slučaju o „priboru za cijevi iz NRK-a, Hrvatske, Slovačke, Tajvana i Tajlanda” (10) - uvoz iz Slovačke i Tajvana smatrao neznatnim (iako je bio iznad praga de minimis) zbog čega se nije kumulirao s dampinškim uvozom iz drugih zemalja.
(42)
U tom pogledu naglašava se da je utvrđeno da je u slučaju o priboru za cijevi iz NRK-a, Hrvatske, Slovačke, Tajvana i Tajlanda, uvoz iz Slovačke i Tajvana zaista bio dampinški i da se nije kumulirao s ostalim dampinškim uvozom iako je bio iznad praga od 1 % tržišnog udjela. Međutim, u tom je slučaju situacija bila znatno drukčija od trenutačne s obzirom na to da je uvoz iz Slovačke i Tajvana zapravo naglo gubio tržišni udjel i nije se smatrao značajnim u usporedbi s obujmom uvoza iz drugih zemalja, te se stoga smatralo da ne uzrokuje štetu. Nasuprot tome, u ovom slučaju i uvoz iz Turske i uvoz iz Rusije povećavaju svoj tržišni udjel i međusobno su usporedivi u smislu obujma. Zbog toga se tvrdnja odbacuje.
(43)
Udruženje ÇIB također je tvrdilo da uvoz iz Turske nije sličan uvozu iz Rusije u smislu uvjeta tržišnog natjecanja jer postoje „razlike u geografskoj koncentraciji prodaje”. To je udruženje dostavilo statističke podatke koji pokazuju da je tijekom RIP-a Turska usmjerila preko 70 % svoje prodaje u Španjolsku, Francusku, Italiju i Poljsku, dok je Rusija gotovo svu svoju prodaju usmjerila u Češku i Njemačku.
(44)
U tom pogledu se napominje da se ne može smatrati da razlike u geografskoj koncentraciji prodaje upućuju na različite uvjete tržišnog natjecanja. S obzirom na to da je Unija jedinstveno tržište, točka ulaska uvoza neće biti presudna za konkurentnost tog uvoza u odnosu na ostali uvoz istih ili istovjetnih proizvoda. Što se tiče uvjeta tržišnog natjecanja, također se ponavlja da su ruski i turski uvoz slični u pogledu cijena i da i jedan i drugi snižavaju cijene Unije, kao i da imaju slične kanale prodaje. Zbog toga se ta tvrdnja odbacuje.
(45)
U izostanku komentara o kumulativnoj ocjeni učinaka dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja, potvrđuje se sadržaj uvodnih izjava od 55. do 60. Privremene uredbe.
2.2. Obujam, tržišni udjel i uvozne cijene dotičnog dampinškog uvoza, i sniženje cijena
(46)
U izostanku komentara u pogledu obujma i tržišnog udjela dotičnog dampinškog uvoza, uvoznih cijena tog uvoza i sniženja cijena, potvrđuje se sadržaj uvodnih izjava od 61. do 65. Privremene uredbe.
(47)
Ponavlja se da je dotični dampinški proizvod podrijetlom iz dotičnih zemalja koji se prodavao u Uniji snizio cijene industrije Unije za približno 30 %.
3. Stanje industrije Unije
(48)
Nakon privremene objave, udruženje ÇIB i turska vlada tvrdili su da je, s obzirom na to da je industrija Unije povećala svoj tržišni udjel za oko 3 % između 2008. i RIP-a, Komisija trebala zaključiti da industrija Unije nije pretrpjela materijalnu štetu u razmatranom razdoblju.
(49)
U vezi s tim se napominje, kao prvo, da je u Privremenoj uredbi (vidjeti npr. uvodne izjave 72., 86. ili 91.) jasno priznato da je tržišni udjel industrije Unije blago porastao. Kao drugo, uvodna izjava 72. Privremene uredbe pojašnjava da je veći tržišni udjel posljedica činjenice da se obujam prodaje proizvođača iz Unije smanjio neznatno manje od potrošnje u razmatranom razdoblju.
(50)
Nadalje, osim dolje navedenog smanjenja zaliha, to je jedini pokazatelj štete koji je u razmatranom razdoblju pokazao pozitivan razvoj. Zbog toga se ta tvrdnja odbacuje.
(51)
Turska vlada također je tvrdila da je smanjenje završnih zaliha proizvođača iz Unije u uzorku pokazatelj neštetnog stanja industrije Unije.
(52)
U ovom pogledu napominje se da su se završne zalihe proizvođača iz Unije u uzorku zaista smanjile za 18 % između 2008. i RIP-a, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 79. Privremene uredbe.
(53)
U isto vrijeme priznaje se da bi se smanjenje zaliha moglo smatrati pozitivnim znakom, ali samo u situaciji gdje prodaja raste brže nego proizvodnja. Međutim, to nije tako u trenutačnom ispitnom postupku. Suprotno tome, smanjenje zaliha u ovom slučaju samo odražava da se obujam proizvodnje smanjuje brže nego prodaja. U toj situaciji smanjenje zaliha ne može se smatrati pozitivnim razvojem. Zbog toga se ta tvrdnja odbacuje.
(54)
U izostanku ostalih tvrdnji ili komentara potvrđuje se sadržaj uvodnih izjava od 66. do 88. Privremene uredbe, uključujući i zaključak da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. Osnovne uredbe.
E. UZROČNOST
1. Učinak dampinškog uvoza
(55)
U nedostatku bilo kakvih posebnih komentara, potvrđuju se uvodne izjave od 90. do 93. Privremene uredbe.
2. Učinak ostalih čimbenika
(56)
Nakon privremene objave, udruženje ÇIB i turska vlada tvrdili su da je pravi uzrok štete koju je pretrpjela industrija Unije niska cijena uvoza iz ostalih trećih zemalja, a pogotovo iz zemalja za koje vrijede antidampinške mjere.
(57)
U tom se pogledu napominje, kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 96. Privremene uredbe, da je uvoz iz osam zemalja za koje vrijede antidampinške mjere nastavio prodirati na tržište Unije, iako se njihov tržišni udjel smanjio s 21 % u 2008. na 17 % u RIP-u. Prosječne cijene navedenog uvoza općenito su niže od cijena dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja. Čak i kad se antidampinška pristojba uzme u obzir, cijene navedenog uvoza i dalje su niske i usporedive s cijenama ruskog i turskog uvoza te su niže od prosječnih cijena proizvođača iz Unije.
(58)
Međutim, napominje se da su za zemlje za koje vrijede antidampinške mjere (kao i za sve treće zemlje) dostupni samo ograničeni statistički podaci i prosječne cijene, i da utvrđena razlika u cijeni nije nužno zaključna te da može biti posljedica drukčije ponude proizvoda. Nadalje, uvoz iz zemalja za koje vrijede antidampinške mjere pokazuje jasan silazni trend. Stoga je zaključak da taj uvoz nije prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između štete za industriju Unije i povećanja dampinškog uvoza iz Turske i Rusije.
(59)
Što se tiče uvoza iz ostalih trećih zemalja, njihov tržišni udjel smanjio se tijekom razmatranog razdoblja sa 7 % 2008. na 6 % u RIP-u, dok se tržišni dio Rusije i Turske povećao. Prosječne cijene tog uvoza bile su općenito više od dampinškog uvoza iz dotičnih zemalja i slične prosječnim cijenama proizvođača iz Unije, i smatra se da kao takve nisu prekinule uzročno-posljedičnu vezu između štete za industriju Unije i povećanja dampinškog uvoza iz Turske i Rusije. Zbog toga se ta tvrdnja odbija i potvrđuje se privremeni zaključak da uvoz iz trećih zemalja ne prekida uzročno-posljedičnu vezu.
(60)
Turska vlada tvrdila je i da je uzrok štete koju je pretrpjela industrija Unije bilo povećanje troškova proizvodnje nastalo kao posljedica smanjene potražnje.
(61)
U vezi s tim se napominje da je, kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 101. Privremene uredbe, financijska i gospodarska kriza 2008. i 2009. najvjerojatniji uzročnik smanjene potrošnje pribora za cijevi. Potrošnja je pala za više od 40 % između 2008. i 2009. te je ostala na toj niskoj razini do kraja razmatranog razdoblja (iako je blago porasla u RIP-u). S obzirom na to da fiksni troškovi čine do 40 % troškova proizvodnje proizvođača iz Unije, smanjene potražnja, prodaja i proizvodnja dovele su do značajno viših jediničnih troškova proizvodnje. Navedeno je očito imalo važan učinak na profitabilnost industrije Unije.
(62)
Istodobno, negativne učinke viših jediničnih troškova proizvodnje dodatno je produbila činjenica da su cijene industrije Unije padale pod ozbiljnim pritiskom i značajnim smanjenjem cijena zbog dampinškog uvoza iz Turske i Rusije. U uobičajenoj tržišnoj situaciji industrija Unije trebala bi moći smanjiti utjecaj rasta jediničnih troškova makar zadržavanjem uobičajene razine cijena, što očito nije bilo moguće u situaciji gdje umjetno jeftin dampinški uvoz iz dotičnih zemalja uzrokuje pritisak na cijene.
(63)
Stoga se tvrdnja odbija i konačno se zaključuje da ni jedan negativni učinak smanjene potražnje nije takav da bi prekinuo uzročno-posljedičnu vezu između štete koju je pretrpjela industrija Unije i dampinškog uvoza iz Rusije i Turske.
(64)
U izostanku ostalih tvrdnji ili komentara potvrđuje se sadržaj uvodnih izjava od 94. do 106. Privremene uredbe, uključujući i zaključak da je dampinški uvoz iz dotičnih zemalja prouzročio materijalnu štetu industriji Unije u smislu članka 3. stavka 6. Osnovne uredbe.
F. INTERES UNIJE
(65)
Nakon privremene objave, udruženje ÇIB tvrdilo je da bi uvođenje bilo kakvih mjera dovelo do situacije u kojoj bi jedno od društava podnositelja pritužbe, ERNE Fittings, na tržištu Unije imalo položaj nalik monopolu.
(66)
U tom pogledu se napominje da je društvo ERNE samo jedan od dva podnositelja pritužbe i da je drugo društvo - INTERFIT - slične veličine kao društvo ERNE. Uz to, podaci iz Privremene uredbe u vezi s proizvođačima iz Unije u uzorku navode i trećeg proizvođača iz Unije - Virgilio CENA & Figli. Nadalje, postoji značajan broj manjih trgovačkih društava u Uniji koja proizvode i prodaju proizvod iz ispitnog postupka, a postoji i značajan uvoz iz drugih izvora. S obzirom na gore navedeno, smatra se da ne postoji rizik od monopolizacije položaja društva ERNE.
(67)
U izostanku ostalih komentara potvrđuje se sadržaj uvodnih izjava od 107. do 117. Privremene uredbe, uključujući i zaključak da je ne postoje uvjerljivi razlozi protiv uvođenja mjera na dampinški uvoz iz dotičnih zemalja.
G. KONAČNE MJERE
1. Razina uklanjanja štete
(68)
U izostanku bilo kakvih određenih komentara, potvrđuje se sadržaj uvodnih izjava od 118. do 120. Privremene uredbe.
2. Konačne mjere
(69)
S obzirom na zaključke o dampingu, šteti, uzročnosti i interesu Unije, te u skladu s člankom 9. Osnovne uredbe, smatra se da bi trebalo uvesti konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz dotičnog proizvoda podrijetlom iz Rusije i Turske na razini najniže utvrđene marže dampinga i uklanjanja štete, u skladu s pravilom niže pristojbe, koja je u svim slučajevima dampinška marža.
(70)
Za Rusiju, u izostanku suradnje ruskih proizvođača izvoznika, dampinška marža na području cijele zemlje izračunana je kako je objašnjeno u uvodnim izjavama od 21. do 31. Privremene uredbe, i ta se marža potvrđuje.
(71)
Za Tursku, s obzirom na to da se razna suradnje smatrala razmjerno niskom, preostala dampinška marža temeljila se na objektivnoj metodi, što je dovelo do marže koja je viša od najviše individualne marže triju trgovačkih društava koja surađuju, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 49. Privremene uredbe i ta se preostala dampinška marža potvrđuje.
(72)
Na temelju gore navedenog, predložene su stope pristojba kako slijedi:
Zemlja
Poduzeće
Konačna antidampinška pristojba (%)
Rusija
Sva trgovačka društva
23,8
Turska
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Sva ostala trgovačka društva
16,7
(73)
Stope antidampinških pristojba za pojedina trgovačka društva navedena u ovoj Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga iste odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih trgovačkih društava. Navedene carinske stope (za razliku od carine koja se primjenjuje na području cijele zemlje na „sva ostala trgovačka društva”) primjenjuju se stoga isključivo na uvoz proizvoda podrijetlom iz dotičnih zemalja i koje proizvode ta trgovačka društva, odnosno navedeni konkretni pravni subjekti. Uvezeni proizvodi koje proizvode druga trgovačka društva koja se posebno ne spominju u izvršnom dijelu ove Uredbe sa svojim nazivom i adresom, uključujući subjekte povezane s onima koje se posebno spominju, ne mogu ostvarivati pogodnosti od te stope i podliježu stopi pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.
(74)
Svi zahtjevi kojima se traži primjena stope antidampinške pristojbe za pojedinačna trgovačka društva (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog proizvodnog ili prodajnog subjekta) upućuju se bez odlaganja Komisiji (11) sa svim odgovarajućim podacima, posebno o promjenama djelatnosti trgovačkog društva u vezi s proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog tijela. Prema potrebi, Uredba će se na odgovarajući način izmijeniti tako što će se ažurirati popis trgovačkih društava za koje vrijede pojedinačne stope pristojba.
(75)
Sve su stranke obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti uvođenje konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog željeznog ili čeličnog pribora za cijevi podrijetlom iz Rusije i Turske i konačna naplata iznosa osiguranih privremenom pristojbom („konačna objava”). Nakon te objave također im je dano razdoblje za podnošenja prigovora.
(76)
Nakon konačne objave, primljeni su podnesci od podnositelja pritužbe kao i od dvaju proizvođača izvoznika koji surađuju iz Turske i od udruženja ÇIB. Oba turska proizvođača i udruženje ÇIB zahtijevali su raspravu te im je to omogućeno.
(77)
Podnositelj pritužbe složio se sa svim objavljenim nalazima. Usmeni i pisani komentari koje su podnijela dva turska izvoznika i udruženje ÇIB bili su ponovljeni komentari koje su već podnijeli nakon privremene objave. Napominje se da ni jedna zainteresirana stranka nije dovela u pitanje temeljne podatke.
(78)
Opravdanje i odgovor na zahtjev za primjenu asimetrične metode koja uključuje poništavanje u izračunu dampinga navedeni su gore u uvodnim izjavama od 24. do 33. Korištenje turske lire za utvrđivanje obrazaca izvozne cijene objašnjeno je i odgovarajuća je tvrdnja obrađena gore u uvodnoj izjavi 29. Korištenje aritmetičkih sredina cijena umjesto ponderiranih prosječnih cijena za utvrđivanje obrazaca izvoznih cijena objašnjeno je i odgovarajuća je tvrdnja obrađena gore u uvodnoj izjavi 30. Zahtjev za uključenje profitne marže ostvarene pri prekooceanskom prijevozu u izvoznu cijenu opisan je i odbačen gore u uvodnoj izjavi 19. Tvrdnja da kumulativna ocjena turskog i ruskog uvoza nije opravdana zbog razlika u geografskoj koncentraciji turske i ruske prodaje opisana je i odbačena gore u uvodnim izjavama 43. i 44. Tvrdnja da industrija Unije nije pretrpjela štetu s obzirom na to da je njezin tržišni udjel porastao obrađena je i odbačena gore u uvodnim izjavama od 48. do 50.
(79)
S obzirom na to da nakon konačne objave nisu izneseni nikakvi argumenti koji bi utjecali na ishod procjene ovog slučaja, nije opravdano mijenjati gore navedene nalaze.
H. KONAČNA NAPLATA PRIVREMENE PRISTOJBE
(80)
U pogledu visine utvrđene dampinške marže i s obzirom na razinu štete koja je prouzročena industriji Unije, smatra se potrebnim konačno naplatiti iznose osigurane privremenom antidampinškom pristojbom, uvedenom Privremenom uredbom, u visini iznosa uvedenih konačnih pristojba,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz pribora za cijevi (osim lijevanog pribora, prirubnica i pribora s navojem), od željeza ili čelika (ne uključujući nehrđajući čelik), s najvećim vanjskim promjerom od 609,6 mm ili manjim, vrste koja se koristi za tupo zavarivanje ili druge svrhe, trenutačno obuhvaćenog oznakama KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 i ex 7307 99 80 (oznake TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 i 7307998098) i podrijetlom iz Rusije i Turske.
2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode dolje navedena trgovačka društva, jest sljedeća:
Zemlja
Trgovačko društvo
Antidampinška pristojba (%)
Dodatna oznaka TARIC
Rusija
Sva trgovačka društva
23,8
-
Turska
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9
B296
UNIFIT BORU BAĞLANTI ELEM. END. MAM. SAN. VE TİC. AȘ, Tuzla, Istanbul
12,1
B297
Sva ostala trgovačka društva
16,7
B999
3. Osim ako je drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Iznosi osigurani privremenom antidampinškom pristojbom u skladu s Uredbom (EU) br. 699/2012 na uvoz određenog željeznog ili čeličnog pribora za cijevi podrijetlom iz Rusije i Turske konačno se naplaćuju.
Članak 3.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu 17. siječnja 2013.